Рачунари...
заволео сам их од тренутка када сам успео да приуштим себи свој рачунар
у праскозорју модерног рачунарства,
давних осамдесетих.
Од тада сам имао пуно разних рачунара
и хвалио сам, јавно, једне или друге
Недавно међутим, мисли су ми полетеле, као и многим другима ка слободном софтверу.
Честе су заблуде о чему се ту ради
и желео бих да допринесем да постане јасније
јер ово је година јубилеја,
и желим да помогнем да је сви прославимо
и погледамо у будућност слободног софтвера.
Узмимо водоводну инсталацију
у вашој кући
у коју се можда не разумете,
али можда је пријатељ добар са тим стварима
и може вам предложити да померите цев или сифон,
или да преместите вентил.
И тиме нећете прекршити закон, зар не?
Зато што је то ваш дом и ваша инсталација.
Са рачунаром то није могуће.
Није дозвољено да прчкате по оперативном систему,
нити да поделите ваше идеје о оперативном систему са другима
зато што су и Apple и Microsoft, фирме које стоје иза два популарна оперативна система
веома упорне у чињеници да их они поседују
и да нико други не сме било шта да преиспитује.
Сада, ово може да звучи природно:
„Зашто не би забранили?“
Али право питање је, зашто ви не бисте могли?
И зашто заједница не може да измени, унапреди и размени унапређења?
На крају, наука тако функционише...
Знање је слободно,
и знање се размењује у правој науци.
Ако није тако — то је лоша наука
и то је вид тираније.
Овако је, заправо, све почело
Човек по имену Ричард Столман
одлучио је пре 25 година да напише нови оперативни систем,
од темеља до крова.
Овај систем је назвао ГНУ, од „ГНУ није Уникс“
зато што није Уникс,
иако му је сличан у много чему,
али је сваки део, сваки модул, свако малецно парче кода
(а код је огроман јер ради на разним врстама рачунара — платформама)
се прави у заједници, од стране програмера „тамо негде“
који су добродошли у ГНУ заједницу, да помогну и унапреде софтвер.
Сваки „дистро“, како се зову, сваку дистрибуцију ГНУ-а
проверавају, развијају и прилагођавају
људи са мотивацијом да направе савршен систем (неки су додуше и плаћени за то)
који ће користити што већи број корисника, на различитим платформама.
Е сада, у једном тренутку требало је написати централни део оперативног система, кернел.
И тада је Линус Торвалдс, можда сте чули за њега,
написао кернел који је добио име по њему,
Линукс
или лајнукс како га неки људи изговарају.
Линукс је кернел који ради уз ГНУ
а ја овде
само хоћу да подсетим да су ГНУ и Линукс два блиска стуба заједнице слободног софтвера,
људи који верују, а ово је важан део,
да софтвер мора бити слободан,
да заједници корисника треба бити дозвољено да га примени,
прилагоди, измени и унапреди и рашири унапређења около,
као у науци.
То је у суштини поруке.
Као што прави научници деле достигнућа и целокупно знање је отворено и слободно
тако треба бити и са оперативним системом.
Па ако подржавате ГНУ,
ако подржавате Линукс и Фондацију за слободни софтвер,
вероватно се питате „Шта ја могу да урадим?“
Најочигледније је да користите ГНУ/Линукс оперативни систем на рачунару.
Лакше је него што можда мислите.
Отворите веб страницу gnu.org и пробајте да пронађете дистрибуцију која вам одговара.
Вероватно, ако желите систем са добрим графичким сучељем,
нешто попут Џи-Њу-Сенс, gNewSense
Видећете већ на gnu.org.
Или ако сте права пчелица,
можда желите да испрограмирате нешто своје.
Можда ћете пожелети да допринесете причи
која чини ГНУ и Линукс оним што су данас.
У сваком случају,
Надам се да ћете ми се придружити
и пожелети пројекту ГНУ срећан двадесет и пети рођендан.
Заправо, урадимо то сада...
Срећан рођендан, ГНУ!
Двадесет и пет година искуства.
Оперативни систем за будућност.
Слобода!
Чоколадно укусна.
Најслађи оперативни систем на свету...
и потпуно слободан.
Титл: Gregory Maxwell Превод: Горан Ракић, http://ngo.fsn.org.rs