thegnuproject.ca - en to ca translation catalogue (140 entries)

note: type: Content of: <title>
en: About the GNU Project - GNU Project - Free Software Foundation
ca: Sobre el Projecte GNU - Projecte GNU - Free Software Foundation

note: type: Attribute 'content' of: <meta>
en: GNU, GNU Project, FSF, Free Software, Free Software Foundation, History
ca: GNU, Projecte GNU, FSF, Programari lliure, Free Software Foundation, Història

note: type: Content of: <div><h2>
en: The GNU Project
ca: El Projecte GNU

note: type: Content of: <div><h3>
en: The first software-sharing community
ca: La primera comunitat per a compartir programari

note: type: Content of: <div><p>
en: When I started working at the <abbr title="Massachusetts Institute of Technology">MIT</abbr> Artificial Intelligence Lab in 1971, I became part of a software-sharing community that had existed for many years.  Sharing of software was not limited to our particular community; it is as old as computers, just as sharing of recipes is as old as cooking.  But we did it more than most.
ca: Quan vaig començar a treballar al Laboratori d'Intel·ligència Artificial (LIA) del <abbr title="Massachusetts Institute of Technology">MIT</abbr> l'any 1971 vaig entrar a formar part de la comunitat per a compartir programari que havia existit durant molts anys. L'ús compartit de programari no estava únicament limitat per la nostra comunitat particular: era tan antic com els ordinadors, de la mateixa manera que compartir receptes és tan antic com la cuina. Però ho fèiem més intensament que la majoria.

note: type: Content of: <div><div><p>
en: Why it is even more important than ever <a href="/philosophy/free-software-even-more-important.html">to insist that the software we use be free</a>.
ca: Per què és mes important que mai <a href="/philosophy/free-software-even-more-important.html">insistir que el programari que utilitzem ha de ser lliure</a>.

note: type: Content of: <div><h3>
en: The collapse of the community
ca: El col·lapse de la comunitat

note: type: Content of: <div><p>
en: The situation changed drastically in the early 1980s when Digital discontinued the PDP-10 series.  Its architecture, elegant and powerful in the 60s, could not extend naturally to the larger address spaces that were becoming feasible in the 80s.  This meant that nearly all of the programs composing ITS were obsolete.
ca: La situació canvià dràsticament als inicis dels 80 quan Digital suprimí la producció de la sèrie PDP-10. La seva arquitectura, elegant i potent als 60, no podia estendre's de manera natural als majors espais d'adreces que als 80 esdevenien ja factibles. Això va significar que gairebé tots els programes escrits per a ITS esdevingueren obsolets.

note: type: Content of: <div><p>
en: The modern computers of the era, such as the VAX or the 68020, had their own operating systems, but none of them were free software: you had to sign a nondisclosure agreement even to get an executable copy.
ca: Els ordinadors moderns de l'època, com el VAX o el 68020, disposaven dels seus propis sistemes operatius, però cap d'ells era programari lliure: hom havia de signar un contracte fins i tot per obtenir una còpia de l'executable.

note: type: Content of: <div><p>
en: This meant that the first step in using a computer was to promise not to help your neighbor.  A cooperating community was forbidden.  The rule made by the owners of proprietary software was, &ldquo;If you share with your neighbor, you are a pirate.  If you want any changes, beg us to make them.&rdquo;
ca: Això significava que havíeu de prometre prometre que no ajudaríeu el vostre veí. La cooperació fou prohibida. La regla establerta pels amos del programari propietari era: «Si ho compartiu amb els vostres companys, sou uns pirates. Si feu voleu cap canvi, demaneu-nos que el fem.»

note: type: Content of: <div><p>
en: The idea that the proprietary software social system&mdash;the system that says you are not allowed to share or change software&mdash;is antisocial, that it is unethical, that it is simply wrong, may come as a surprise to some readers.  But what else could we say about a system based on dividing the public and keeping users helpless? Readers who find the idea surprising may have taken the proprietary software social system as a given, or judged it on the terms suggested by proprietary software businesses.  Software publishers have worked long and hard to convince people that there is only one way to look at the issue.
ca: La idea que el sistema social implantat pel programari propietari (el sistema que prohibeix compartir o modificar el programari) és antisocial, no ètica i simplement dolenta, pot sorprendre a alguns lectors. Però què més podríem dir sobre un sistema basat en dividir al públic i deixar sense ajut als usuaris? Els lectors que trobin la idea sorprenent pot ser que considerin el sistema social de programari propietari com a donat, o el jutgin en els termes aconsellats per les empreses de programari propietari. Els productors de programari han treballat intensament i durant molt temps per tal de convèncer a la gent que és l'única manera de veure el tema.

note: type: Content of: <div><p>
en: One assumption is that software companies have an unquestionable natural right to own software and thus have power over all its users.  (If this were a natural right, then no matter how much harm it does to the public, we could not object.)  Interestingly, the US Constitution and legal tradition reject this view; copyright is not a natural right, but an artificial government-imposed monopoly that limits the users' natural right to copy.
ca: Un supòsit és que les empreses de programari tenen un dret natural inqüestionable sobre el seu propi programari i per tant tenen poder sobre tots els seus usuaris. Si aquest fos un dret natural, llavors no importaria el dany que fa sobre el públic, perquè no podríem posar cap objecció. Però la Constitució dels EE.UU. o la tradició legal refusen aquesta interpretació: el copyright no és un dret natural, sinó un mecanisme artificial que imposa un monopoli limitador del dret natural a copiar dels usuaris.

note: type: Content of: <div><p>
en: Another unstated assumption is that the only important thing about software is what jobs it allows you to do&mdash;that we computer users should not care what kind of society we are allowed to have.
ca: Un altre d'aquests supòsits és que l'única cosa important relativa al programari són els llocs de treball que permeten crear, un supòsit que du implícit el fet que nosaltres, els usuaris, no ens hem de preocupar del tipus de societat que ens està permès de tenir.

note: type: Content of: <div><p>
en: A third assumption is that we would have no usable software (or would never have a program to do this or that particular job) if we did not offer a company power over the users of the program.  This assumption may have seemed plausible, before the free software movement demonstrated that we can make plenty of useful software without putting chains on it.
ca: Un tercer supòsit és que no tindríem programari utilitzable (o, millor dit, no tindríem un programa que fes una tasca particular) si no oferíssim a l'empresa poder sobre els usuaris del programa. Aquest supòsit pot semblar plausible abans que el moviment per al programari lliure demostrés que es pot tenir qualsevol programari sense haver d'imposar restriccions.

note: type: Content of: <div><p>
en: If we decline to accept these assumptions, and judge these issues based on ordinary commonsense morality while placing the users first, we arrive at very different conclusions.  Computer users should be free to modify programs to fit their needs, and free to share software, because helping other people is the basis of society.
ca: Si declinem d'acceptar aquests supòsits i jutgem aquest tema basant-nos en el sentit comú i posant els usuaris al capdamunt, arribem a unes conclusions ben diferents. Els usuaris dels sistemes informàtics haurien de ser lliures de modificar programes per tal que s'adaptessin a les seves necessitats, a més de poder compartir-lo, pel senzill fet de què ajudar a la resta de gent és la base de la societat.

note: type: Content of: <div><h3>
en: A stark moral choice
ca: Un dur dilema moral.

note: type: Content of: <div><p>
en: With my community gone, to continue as before was impossible.  Instead, I faced a stark moral choice.
ca: Amb la desaparició de la meva comunitat, continuar com abans era impossible. Em vaig plantejar llavors un dur dilema moral.

note: type: Content of: <div><p>
en: The easy choice was to join the proprietary software world, signing nondisclosure agreements and promising not to help my fellow hacker.  Most likely I would also be developing software that was released under nondisclosure agreements, thus adding to the pressure on other people to betray their fellows too.
ca: Una elecció fàcil hauria estat unir-me al món del programari propietari, on hauria signat contractes de no revelació i hauria promès no ajudar als meus companys. Amb major probabilitat hauria també desenvolupat programari que hauria sortit en condicions de no revelació, afegint per tant pressió sobre la resta de gent a trair els seus companys.

note: type: Content of: <div><p>
en: I could have made money this way, and perhaps amused myself writing code.  But I knew that at the end of my career, I would look back on years of building walls to divide people, and feel I had spent my life making the world a worse place.
ca: Hauria pogut fer diners d'aquesta manera, i potser m'hauria divertit escrivint codi. Però sé que al final de la meva carrera miraria enrere, als anys on es van construir barreres per dividir a la gent, i pensaria que m'hauria passat la vida fent el món una mica pitjor del que és.

note: type: Content of: <div><p>
en: I had already experienced being on the receiving end of a nondisclosure agreement, when someone refused to give me and the MIT AI Lab the source code for the control program for our printer.  (The lack of certain features in this program made use of the printer extremely frustrating.)  So I could not tell myself that nondisclosure agreements were innocent.  I was very angry when he refused to share with us; I could not turn around and do the same thing to everyone else.
ca: Ja havia experimentat el què era un acord de no revelació quan un cop es van negar a facilitar-me (a mi i al LIA del MIT) el codi font d'un programa de control de la nostra impressora (la manca de diverses funcions en el programa utilitzat feia molt difícil l'ús de la impressora). No podria dir doncs que els acords d'exclusivitat eren innocus. Em vaig emprenyar molt quan van rebutjar de compartir el codi; no podria fer jo el mateix a algú.

note: type: Content of: <div><p>
en: Another choice, straightforward but unpleasant, was to leave the computer field.  That way my skills would not be misused, but they would still be wasted.  I would not be culpable for dividing and restricting computer users, but it would happen nonetheless.
ca: Una altra tria, fàcil però poc motivadora, era la de deixar el món de la informàtica. D'aquesta manera els meus coneixements no s'utilitzarien malament, però es malgastarien. No seria culpable de dividir als usuaris i de restringir-los els drets, però no podria fer-hi res.

note: type: Content of: <div><p>
en: So I looked for a way that a programmer could do something for the good.  I asked myself, was there a program or programs that I could write, so as to make a community possible once again?
ca: Vaig cercar per tant una manera per tal de poder fer quelcom de bo. Em vaig preguntar si hi havia algun programa o programes que podia escriure, per tal de refer la comunitat.

note: type: Content of: <div><p>
en: The answer was clear: what was needed first was an operating system.  That is the crucial software for starting to use a computer.  With an operating system, you can do many things; without one, you cannot run the computer at all.  With a free operating system, we could again have a community of cooperating hackers&mdash;and invite anyone to join.  And anyone would be able to use a computer without starting out by conspiring to deprive his or her friends.
ca: La resposta era clara: el que primer calia era un sistema operatiu. És a dir, el programari crucial per a poder fer servir un ordinador. Amb un sistema operatiu, podeu fer moltes coses; sense ell, no podeu treballar-hi. Amb un sistema operatiu lliure podia refer-se la comunitat de programadors i convidar a què més gent s'hi afegís. I tothom podria fer servir un ordinador sense que el seu ús provoqués una pèrdua de drets dels seus companys.

note: type: Content of: <div><p>
en: An operating system does not mean just a kernel, barely enough to run other programs.  In the 1970s, every operating system worthy of the name included command processors, assemblers, compilers, interpreters, debuggers, text editors, mailers, and much more.  ITS had them, Multics had them, VMS had them, and Unix had them.  The GNU operating system would include them too.
ca: Un sistema operatiu no és només un nucli, amb prou feines suficient per a executar altres programes. Als anys 70 tots els sistemes operatius dignes de dur aquest nom duien assembladors, processadors de comandes, compiladors, intèrprets, depuradors, editors de text, programari de correu i molt més. ITS els duia, Multics també els duia, VMS també els duia i Unix també els duia. El sistema operatiu GNU també els havia de dur.

note: type: Content of: <div><blockquote><p>
en: If I am not for myself, who will be for me?
ca: Si no existeixo per mi mateix, qui existirà per mi?

note: type: Content of: <div><blockquote><p>
en: If I am only for myself, what am I?
ca: Si només existeixo per mi mateix, què sóc?

note: type: Content of: <div><blockquote><p>
en: If not now, when?
ca: Si no ara, quan?

note: type: Content of: <div><p>
en: The decision to start the GNU Project was based on a similar spirit.
ca: La decisió de començar el projecte GNU estava basada en un esperit similar.

note: type: Content of: <div><h3>
en: Free as in freedom
ca: Lliure com a llibertat

note: type: Content of: <div><p>
en: The term &ldquo;free software&rdquo; is sometimes misunderstood&mdash;it has nothing to do with price.  It is about freedom.  Here, therefore, is the definition of free software.
ca: El terme «programari lliure» és sovint entès malament: no té res a veure amb el preu. Té a veure amb la llibertat. La definició de programari lliure és, per tant, aquesta:

note: type: Content of: <div><p>
en: A program is free software, for you, a particular user, if:
ca: Un programa és programari lliure per a vosaltres, ususaris particulars, si:

note: type: Content of: <div><ul><li>
en: You have the freedom to run the program as you wish, for any purpose.
ca: Teniu el dret a executar el programa com vulgueu, per qualsevol propòsit.

note: type: Content of: <div><ul><li>
en: You have the freedom to modify the program to suit your needs.  (To make this freedom effective in practice, you must have access to the source code, since making changes in a program without having the source code is exceedingly difficult.)
ca: Teniu dret a modificar el programa per adaptar-lo a les vostres necessitats (per fer aquest dret efectiu, heu de disposar d'accés al codi font, ja que fer canvis a un programa sense disposar d'ell pot ser una tasca extremadament difícil).

note: type: Content of: <div><ul><li>
en: You have the freedom to redistribute copies, either gratis or for a fee.
ca: Teniu dret a redistribuir còpies, bé gratuitament o bé fixant un preu per elles.

note: type: Content of: <div><ul><li>
en: You have the freedom to distribute modified versions of the program, so that the community can benefit from your improvements.
ca: Teniu dret a distribuir versions modificades del programa, de manera que la comunitat pot beneficiar-se de les vostres millores.

note: type: Content of: <div><p>
en: Since &ldquo;free&rdquo; refers to freedom, not to price, there is no contradiction between selling copies and free software.  In fact, the freedom to sell copies is crucial: collections of free software sold on CD-ROMs are important for the community, and selling them is an important way to raise funds for free software development.  Therefore, a program which people are not free to include on these collections is not free software.
ca: Com «lliure» fa referència a llibertats, no a preu, no hi ha cap contradicció en vendre còpies de programari lliure. De fet, la llibertat de vendre còpies és crítica: els reculls de programari lliure venuts en un CD-ROM són valuosos per a la comunitat, i la seva venda és una font important de recursos per al desenvolupament del programari lliure. Per tant, un programa on la gent no té dret a incloure'l en col·leccions de programes no és un programa lliure.

note: type: Content of: <div><h3>
en: GNU software and the GNU system
ca: El programari GNU i el sistema GNU

note: type: Content of: <div><p>
en: Developing a whole system is a very large project.  To bring it into reach, I decided to adapt and use existing pieces of free software wherever that was possible.  For example, I decided at the very beginning to use TeX as the principal text formatter; a few years later, I decided to use the X Window System rather than writing another window system for GNU.
ca: Desenvolupar un sistema operatiu complet és un projecte molt complex. Per tal de poder-lo dur a terme, vaig decidir adaptar i utilitzar peces ja existents de programari lliure sempre això que fos possible. Vaig decidir, per exemple, fer servir des dels inicis TeX com a formatador de textos; uns quants anys més tard, vaig decidir a fer servir el sistema X Window en comptes de qualsevol altre per al sistema GNU.

note: type: Content of: <div><p>
en: Because of these decisions, and others like them, the GNU system is not the same as the collection of all GNU software.  The GNU system includes programs that are not GNU software, programs that were developed by other people and projects for their own purposes, but which we can use because they are free software.
ca: Degut a aquestes decisions i a altres semblants, el sistema GNU no és el mateix que la col·lecció de programari GNU. El sistema GNU inclou programes que no són programari GNU, sinó programari desenvolupat per tercers i projectes independents, però que podem utilitzar pel fet que són programes lliures.

note: type: Content of: <div><h3>
en: Commencing the project
ca: Arrencada del projecte

note: type: Content of: <div><p>
en: In January 1984 I quit my job at MIT and began writing GNU software.  Leaving MIT was necessary so that MIT would not be able to interfere with distributing GNU as free software.  If I had remained on the staff, MIT could have claimed to own the work, and could have imposed their own distribution terms, or even turned the work into a proprietary software package.  I had no intention of doing a large amount of work only to see it become useless for its intended purpose: creating a new software-sharing community.
ca: El gener de 1984 vaig deixar la meva feina al MIT i vaig començar a escriure programari GNU. Deixar el MIT era necessari amb l'objectiu que el MIT no pogués interferir amb la distribució del GNU com a programari lliure. En cas d'haver continuat formant part del personal, el MIT podria haver reclamat el seus drets sobre el treball, imposar els seus termes de distribució, o fins i tot fer que el programa esdevingués un programa propietari. No tenia ganes de què una tasca d'aquestes magnituds es veiés desvirtuada del seu propòsit original: crear una nova comunitat de compartició del programari.

note: type: Content of: <div><p>
en: However, Professor Winston, then the head of the MIT AI Lab, kindly invited me to keep using the lab's facilities.
ca: Tot i això, el catedràtic Winston, en aquells moments el cap del LIA del MIT, em va convidar cordialment a fer servir els equips del laboratori sempre que ho volgués.

note: type: Content of: <div><h3>
en: The first steps
ca: Les primeres passes

note: type: Content of: <div><p>
en: He responded derisively, stating that the university was free but the compiler was not.  I therefore decided that my first program for the GNU Project would be a multilanguage, multiplatform compiler.
ca: La resposta fou irònica, indicant-me que si bé la universitat era gratuïta, el compilador no ho era. Em vaig decidir, per tant, a què el primer programa del projecte GNU fos un compilador multillenguatge i multiplataforma.

note: type: Content of: <div><p>
en: Hoping to avoid the need to write the whole compiler myself, I obtained the source code for the Pastel compiler, which was a multiplatform compiler developed at Lawrence Livermore Lab.  It supported, and was written in, an extended version of Pascal, designed to be a system-programming language.  I added a C front end, and began porting it to the Motorola 68000 computer.  But I had to give that up when I discovered that the compiler needed many megabytes of stack space, and the available 68000 Unix system would only allow 64k.
ca: Esperant haver d'estalviar-me la feina d'escriure completament el compilador pel mou compte, vaig obtenir el codi font del compilador Pastel, que era un compilador multiplataforma desenvolupat al Lawrence Livermore Lab. Suportava, i de fet estava escrit en ell, una versió estesa de Pascal, dissenyada per a ser un llenguatge de programació del sistema. Hi vaig afegir suport per a C i vaig començar a portar-lo a un ordinador Motorola 68000. Però vaig haver-ho d'abandonar quan em vaig donar compte de què el compilador necessitava molts megaoctets d'espai de pila i que la pila disponible al Unix 68000 només permetia 64k.

note: type: Content of: <div><p>
en: I began work on GNU Emacs in September 1984, and in early 1985 it was beginning to be usable.  This enabled me to begin using Unix systems to do editing; having no interest in learning to use vi or ed, I had done my editing on other kinds of machines until then.
ca: Vaig començar a treballar en el GNU Emacs el setembre de 1984, i a primers de 1985 començava a poder ser utilitzat. Això em va permetre utilitzar sistemes Unix per a editar. Com no tenia cap interès en aprendre com utilitzar vi o ed, havia fet l'edició en altres màquines fins llavors.

note: type: Content of: <div><p>
en: At this point, people began wanting to use GNU Emacs, which raised the question of how to distribute it.  Of course, I put it on the anonymous ftp server on the MIT computer that I used.  (This computer, prep.ai.mit.edu, thus became the principal GNU ftp distribution site; when it was decommissioned a few years later, we transferred the name to our new ftp server.)  But at that time, many of the interested people were not on the Internet and could not get a copy by ftp.  So the question was, what would I say to them?
ca: Fou llavors quan la gent començà a voler utilitzar GNU Emacs, cosa que va fer sorgir el dubte de com distribuir-lo. Per descomptat, el vaig posar al servidor ftp anònim de l'ordinador del MIT que havia utilitzat. (Aquest ordinador, prep.ai.mit.edu, esdevingué la principal ftp de distribució GNU; quan fou donat de baixa anys més tard, vam transferir el nom al nostre nou servidor ftp). Malgrat això, en aquella època la majoria dels potencials usuaris no tenien accés a Internet i no podien aconseguir la còpia via ftp. Per tant el dubte era: com fer-los saber de la seva existència?

note: type: Content of: <div><p>
en: I could have said, &ldquo;Find a friend who is on the net and who will make a copy for you.&rdquo; Or I could have done what I did with the original PDP-10 Emacs: tell them, &ldquo;Mail me a tape and a <abbr title="Self-addressed Stamped Envelope">SASE</abbr>, and I will mail it back with Emacs on it.&rdquo; But I had no job, and I was looking for ways to make money from free software.  So I announced that I would mail a tape to whoever wanted one, for a fee of $150.  In this way, I started a free software distribution business, the precursor of the companies that today distribute entire GNU/Linux system distributions.
ca: Podria haver dit: «Troba un amic que estigui a la xarxa i que et faci una còpia.» O podria haver fet el que vaig fer amb l'Emacs PDP-10 original: dir-los: «Envieu-me una cinta i un <abbr title="Self-addressed Stamped Envelope">SASE</abbr>, i us ho retornaré amb l'Emacs.» Però jo no tenia feina remunerada i estava cercant vies per obtenir diners del programari lliure. Vaig decidir-me per tant a anunciar que enviaria una cinta a tothom que ho volgués, però previ pagament de 150&nbsp;$. D'aquesta manera vaig començar el negoci de la distribució de programari lliure, el precursor de les empreses que avui distribueixen sistemes complets GNU basats en Linux.

note: type: Content of: <div><h3>
en: Is a program free for every user?
ca: És un programa lliure per a tots els usuaris?

note: type: Content of: <div><p>
en: If a program is free software when it leaves the hands of its author, this does not necessarily mean it will be free software for everyone who has a copy of it.  For example, <a href="/philosophy/categories.html#PublicDomainSoftware"> public domain software</a> (software that is not copyrighted) is free software; but anyone can make a proprietary modified version of it.  Likewise, many free programs are copyrighted but distributed under simple permissive licenses which allow proprietary modified versions.
ca: Si un programa és programari lliure quan deixa les mans del seu autor, això no significa necessàriament que sigui programari lliure per a qualsevol que tingui una còpia. Per exemple, <a href="/philosophy/categories.html#PublicDomainSoftware">el programari de domini públic</a> (programari sense copyright) és programari lliure, però qualsevol pot fer una versió modificada propietària a partir d'ell. De la mateixa manera molts programes lliures tenen copyright però es distribueixen amb llicències simples molt permissives que permeten versions modificades propietàries.

note: type: Content of: <div><p>
en: The paradigmatic example of this problem is the X Window System.  Developed at MIT, and released as free software with a permissive license, it was soon adopted by various computer companies.  They added X to their proprietary Unix systems, in binary form only, and covered by the same nondisclosure agreement.  These copies of X were no more free software than Unix was.
ca: L'exemple paradigmàtic d'aquest problema és el sistema X Window. Desenvolupat al MIT, i llençat com a programari lliure amb una llicència permissiva, fou adoptat ràpidament per diverses empreses d'ordinadors. Aquestes afegiren X als seus sistemes Unix propietaris, només en mode binari, i la van incloure en el seu mateix contracte. Aquestes còpies de X van deixar de ser programari lliure, de la mateixa manera que ho va deixar de ser el Unix.

note: type: Content of: <div><p>
en: This led to a paradoxical situation where two different ways of counting the amount of freedom gave different answers to the question, &ldquo;Is this program free?&rdquo; If you judged based on the freedom provided by the distribution terms of the MIT release, you would say that X was free software.  But if you measured the freedom of the average user of X, you would have to say it was proprietary software.  Most X users were running the proprietary versions that came with Unix systems, not the free version.
ca: Això va dur a la situació paradoxal on dues maneres diferents de mesurar els drets donaren diferents respostes a la pregunta «És aquest programa lliure?» Si jutgeu basant-vos en els drets donats pels termes de distribució de la versió del MIT, X és programari lliure. Però si mesureu la llibertat de l'usuari típic de X, la resposta és que és programari propietari. La majoria d'usuaris de X executen les versions propietàries que venen amb els sistemes Unix, no la versió lliure.

note: type: Content of: <div><h3>
en: Copyleft and the GNU GPL
ca: Copyleft i la GPL del GNU

note: type: Content of: <div><p>
en: Copyleft uses copyright law, but flips it over to serve the opposite of its usual purpose: instead of a means for restricting a program, it becomes a means for keeping the program free.
ca: El copyleft utilitza la llei del  copyright, però amb l'objectiu de què serveixi per al contrari del seu propòsit habitual: en comptes de privatitzar el programari, esdevé un medi per a mantenir el programari lliure.

note: type: Content of: <div><p>
en: The central idea of copyleft is that we give everyone permission to run the program, copy the program, modify the program, and distribute modified versions&mdash;but not permission to add restrictions of their own.  Thus, the crucial freedoms that define &ldquo;free software&rdquo; are guaranteed to everyone who has a copy; they become inalienable rights.
ca: La idea central del copyleft és donar a tothom permís per a executar el programa, copiar-lo, modificar-lo i distribuir-lo modificat o sense modificat, però sense permís d'afegir restriccions. Per tant, els drets crítics que defineixen el «programari lliure» estan garantits per a tothom que tingui una còpia. Són drets inalienables.

note: type: Content of: <div><p>
en: For an effective copyleft, modified versions must also be free.  This ensures that work based on ours becomes available to our community if it is published.  When programmers who have jobs as programmers volunteer to improve GNU software, it is copyleft that prevents their employers from saying, &ldquo;You can't share those changes, because we are going to use them to make our proprietary version of the program.&rdquo;
ca: Per a un copyleft efectiu, les versions modificades han de ser també lliures. Això garanteix que la feina que fem pugui estar disponible per a tothom si es publica. Quan els programadors que tenen feines de programador col·laboren a millorar el programari GNU, és el copyleft el que impedeix als seus caps que esdevinguin situacions com: «Tu no pots distribuir aquests canvis, perquè els farem servir per llençar una versió propietària del programa.»

note: type: Content of: <div><p>
en: The requirement that changes must be free is essential if we want to ensure freedom for every user of the program.  The companies that privatized the X Window System usually made some changes to port it to their systems and hardware.  These changes were small compared with the great extent of X, but they were not trivial.  If making changes were an excuse to deny the users freedom, it would be easy for anyone to take advantage of the excuse.
ca: L'exigència de que els canvis han de ser lliures és essencial si volem garantir els drets de tots els usuaris del programa. Les empreses que van privatitzar el sistema X Window sovint feien canvis mínims per a portar-los als seus sistemes i maquinari. Aquests canvis eren petits comparats amb les dimensions del sistema X, però no trivials. Si el fer canvis era una excusa per a denegar drets als usuaris hauria de ser fàcil per a qualsevol de prendre avantatge d'aquesta excusa.

note: type: Content of: <div><p>
en: A related issue concerns combining a free program with nonfree code.  Such a combination would inevitably be nonfree; whichever freedoms are lacking for the nonfree part would be lacking for the whole as well.  To permit such combinations would open a hole big enough to sink a ship.  Therefore, a crucial requirement for copyleft is to plug this hole: anything added to or combined with a copylefted program must be such that the larger combined version is also free and copylefted.
ca: Un aspecte relacionat és la combinació d'un programa lliure amb codi no lliure. Tal combinació esdevindrà necessàriament no lliure: aquells drets eliminats de la part no lliure seran drets eliminats al programa final. Permetre aquests combinacions pot obrir un forat prou gran per enfonsar un vaixell. Per tant, un requisit indispensable per al copyleft és omplir aquest forat: qualsevol cosa afegida o combinada amb un programa amb copyleft ha de donar lloc a una versió lliure i amb copyleft.

note: type: Content of: <div><h3>
en: The Free Software Foundation
ca: La Free Software Foundation

note: type: Content of: <div><p>
en: We funded development of these programs because the GNU Project was not just about tools or a development environment.  Our goal was a complete operating system, and these programs were needed for that goal.
ca: Vam subvencionar el desenvolupament d'aquests programes perquè el projecte GNU no es limitava a crear eines de desenvolupament. El nostre objectiu era un sistema operatiu complet, i tots aquests programes eren necessaris per a assolir aquest objectiu.

note: type: Content of: <div><h3>
en: Free software support
ca: Suport al programari lliure

note: type: Content of: <div><p>
en: The free software philosophy rejects a specific widespread business practice, but it is not against business.  When businesses respect the users' freedom, we wish them success.
ca: La filosofia del programari lliure rebutja una pràctica empresarial àmpliament estesa, però en cap cas està en contra de les empreses. Quan les empreses respecten els drets dels usuaris els desitgem sort.

note: type: Content of: <div><p>
en: Selling copies of Emacs demonstrates one kind of free software business.  When the FSF took over that business, I needed another way to make a living.  I found it in selling services relating to the free software I had developed.  This included teaching, for subjects such as how to program GNU Emacs and how to customize GCC, and software development, mostly porting GCC to new platforms.
ca: La venda de còpies de l'Emacs  és un dels exemples dels negocis relacionats amb el programari lliure. Quan la FSF va assumir el negoci, necessitava un altre medi de subsistència. El vaig trobar venent serveis relacionats amb el programari lliure que havia desenvolupat. Això incloïa la formació: com programar el GNU Emacs, com personalitzar el GCC, desenvolupament de programari (portar GCC a noves plataformes).

note: type: Content of: <div><p>
en: Today each of these kinds of free software business is practiced by a number of corporations.  Some distribute free software collections on CD-ROM; others sell support at levels ranging from answering user questions, to fixing bugs, to adding major new features.  We are even beginning to see free software companies based on launching new free software products.
ca: Actualment cadascun d'aquests tipus de pràctiques empresarials relacionades amb el programari lliure són realitzades per un gran nombre d'empreses. Algunes distribueixen col·leccions de programari lliure en CD-ROM; d'altres venen suport a nivells que van des de respondre dubtes dels usuaris a afegir noves funcionalitats importants. Estem començant a veure empreses de programari lliure basades en llençar nous productes de programari.

note: type: Content of: <div><h3>
en: Technical goals
ca: Objectius tècnics

note: type: Content of: <div><p>
en: The principal goal of GNU is to be free software.  Even if GNU had no technical advantage over Unix, it would have a social advantage, allowing users to cooperate, and an ethical advantage, respecting the user's freedom.
ca: El principal objectiu de la GNU és el d'oferir programari lliure. Fins i tot en el cas de què el sistema GNU no tingués avantatges tècnics respecte a Unix, tindria avantatges socials al permetre la cooperació entre usuaris, i avantatges de tipus ètic al respectar els drets dels usuaris.

note: type: Content of: <div><p>
en: But it was natural to apply the known standards of good practice to the work&mdash;for example, dynamically allocating data structures to avoid arbitrary fixed size limits, and handling all the possible 8-bit codes wherever that made sense.
ca: Però era natural aplicar les bones pràctiques conegudes al treball, per exemple, les estructures de dades d'assignació dinàmica per evitar mides límit arbitràriament fixades i utilitzar tots els codis de 8 bits possibles on això tingués sentit.

note: type: Content of: <div><p>
en: In addition, we rejected the Unix focus on small memory size, by deciding not to support 16-bit machines (it was clear that 32-bit machines would be the norm by the time the GNU system was finished), and to make no effort to reduce memory usage unless it exceeded a megabyte.  In programs for which handling very large files was not crucial, we encouraged programmers to read an entire input file into core, then scan its contents without having to worry about I/O.
ca: A més, vam rebutjar l'obsessió de Unix en mides de memòria petites, i no vam voler donar suport a les màquines de 16 bits (ja era clar que les màquines de 32 bits serien les habituals quan el projecte GNU estigués acabat) ni insistir en reduir l'ús de la memòria llevat que excedís d'un megaoctet. En programes en els que el tractament de fitxers molt grans no era crucial, vam animar als programadors a que es llegís el fitxer dins el nucli, i llavors escanejar els seus components sense haver-se de preocupar de l'E/S.

note: type: Content of: <div><p>
en: These decisions enabled many GNU programs to surpass their Unix counterparts in reliability and speed.
ca: Aquestes decisions permeteren a molts programes GNU de millorar els seus homònims Unix en fiabilitat i velocitat.

note: type: Content of: <div><h3>
en: Donated computers
ca: Ordinadors donats

note: type: Content of: <div><p>
en: As the GNU Project's reputation grew, people began offering to donate machines running Unix to the project.  These were very useful, because the easiest way to develop components of GNU was to do it on a Unix system, and replace the components of that system one by one.  But they raised an ethical issue: whether it was right for us to have a copy of Unix at all.
ca: A mesura que la reputació del projecte GNU creixia, van començar les donacions de màquines amb Unix. Aquestes eren molt útils, perquè la manera més útil de desenvolupar components per al GNU era fer-ho amb Unix i canviar els components d'aquell sistema un a un. Però fou llavors quan aparegué una qüestió ètica: si era lícit utilitzar el Unix.

note: type: Content of: <div><p>
en: Unix was (and is) proprietary software, and the GNU Project's philosophy said that we should not use proprietary software.  But, applying the same reasoning that leads to the conclusion that violence in self defense is justified, I concluded that it was legitimate to use a proprietary package when that was crucial for developing a free replacement that would help others stop using the proprietary package.
ca: El Unix era (i és) programari propietari, i la filosofia del projecte GNU diu que no hauríem de fer servir programari propietari. Però, aplicant el mateix raonament que du a la conclusió de què la violència és justifica si és en defensa pròpia, vaig concloure que era legítim utilitzar un paquet propietari quan era crític per al desenvolupament d'aplicacions que el substituïen i que ajudarien a la resta a deixar d'utilitzar el paquet propietari.

note: type: Content of: <div><p>
en: But, even if this was a justifiable evil, it was still an evil.  Today we no longer have any copies of Unix, because we have replaced them with free operating systems.  If we could not replace a machine's operating system with a free one, we replaced the machine instead.
ca: Però, tot i que sigui un pecat justificable, no deixa de ser un pecat. Actualment no tenim cap còpia de Unix, perquè l'hem substituït per sistemes operatius lliures. Si no podem canviar el sistema operatiu de la màquina, canviem la màquina.

note: type: Content of: <div><h3>
en: The GNU Task List
ca: La llista de tasques del GNU

note: type: Content of: <div><p>
en: As the GNU Project proceeded, and increasing numbers of system components were found or developed, eventually it became useful to make a list of the remaining gaps.  We used it to recruit developers to write the missing pieces.  This list became known as the GNU Task List.  In addition to missing Unix components, we listed various other useful software and documentation projects that, we thought, a truly complete system ought to have.
ca: A mesura que el projecte GNU s'anava desenvolupant i que s'anaven trobant o desenvolupant un nombre creixent de components del sistema fou hora de fer una llista de buits per omplir.  La vam fer servir per cercar desenvolupadors per escriure les peces per fer. Aquesta llista es va conèixer com la llista de tasques del GNU. A més dels components de Unix que faltaven vam fer una llista d'altre programari útil i documentació que, creiem, un sistema operatiu complet havia de tenir.

note: type: Content of: <div><p>
en: Even games are included in the task list&mdash;and have been since the beginning.  Unix included games, so naturally GNU should too.  But compatibility was not an issue for games, so we did not follow the list of games that Unix had.  Instead, we listed a spectrum of different kinds of games that users might like.
ca: Fins i tot s'inclouen els jocs en la llista de tasques (i han estat des dels inicis). El Unix incloïa jocs; el GNU per tant els havia d'incloure. Però la compatibilitat no és el punt fort del jocs. Per tant, no vam seguir la llista de jocs que Unix tenia. En comptes d'això vam fer una llista de diferents tipus de jocs als que els usuaris els agradaria.

note: type: Content of: <div><p>
en: It is not a matter of principle; there is no principle that says proprietary software products are entitled to include our code.  (Why contribute to a project predicated on refusing to share with us?)  Using the LGPL for the C library, or for any library, is a matter of strategy.
ca: No és una qüestió de principis: no hi ha cap principi que digui que els productes de programari propietari tinguin el dret a incloure el nostre codi (Per què contribuir a un projecte que té l'objectiu no cooperar amb nosaltres?). L'ús de la LGPL per a la Biblioteca C, o per a qualsevol altra biblioteca, és una qüestió d'estratègia.

note: type: Content of: <div><p>
en: The C library does a generic job; every proprietary system or compiler comes with a C library.  Therefore, to make our C library available only to free software would not have given free software any advantage&mdash;it would only have discouraged use of our library.
ca: La Biblioteca C fa una feina genèrica: cada sistema propietari o compilador ve amb una biblioteca C. Per tant, fer que la nostra Biblioteca C estigui disponible només per al programari lliure no hauria donat al programari lliure cap avantatge (només n'hauria desincentivat l'ús)

note: type: Content of: <div><p>
en: For other libraries, the strategic decision needs to be considered on a case-by-case basis.  When a library does a special job that can help write certain kinds of programs, then releasing it under the GPL, limiting it to free programs only, is a way of helping other free software developers, giving them an advantage against proprietary software.
ca: Per altres biblioteques, la decisió estratègica ha de ser considerada sota la base d'analitzar cas per cas. Quan una biblioteca fa una tasca especial que pot ajudar a escriure certs tipus de programes fa que llençar-la sota la GPL, limitant-la només al programari lliure, sigui una manera d'ajudar altres desenvolupadors de programari lliure, donant-los un avantatge respecte el programari propietari.

note: type: Content of: <div><p>
en: Proprietary software developers have the advantages money provides; free software developers need to make advantages for each other.  I hope some day we will have a large collection of GPL-covered libraries that have no parallel available to proprietary software, providing useful modules to serve as building blocks in new free software, and adding up to a major advantage for further free software development.
ca: Els desenvolupadors de programari propietari tenen els avantatges que donen els diners: els desenvolupadors de programari lliure han de prendre avantatge cooperant. Espero que algun dia disposem d'una bona col·lecció de biblioteques sota el paraigües de la GPL sense versió paral·lela propietària, que ofereixin mòduls útils amb l'objectiu de crear nou programari lliure, i afegint majors avantatges per al posterior desenvolupament de més programari lliure.

note: type: Content of: <div><h3>
en: Scratching an itch?
ca: Una tasca improvisada?

note: type: Content of: <div><p>
en: Eric Raymond says that &ldquo;Every good work of software starts by scratching a developer's personal itch.&rdquo; Maybe that happens sometimes, but many essential pieces of GNU software were developed in order to have a complete free operating system.  They come from a vision and a plan, not from impulse.
ca: Eric Raymond diu que «Cada bona obra de programari s'inicia per un interès o necessitat personal del desenvolupador <cite>(scratching an itch)</cite>.» Potser això passi alguns cops, però la majoria de peces essencials del sistema GNU van ser desenvolupades amb la intenció que formessin part d'un sistema operatiu lliure complet. Van ser el fruit d'una planificació prèvia i no d'un impuls espontani.

note: type: Content of: <div><p>
en: For example, we developed the GNU C library because a Unix-like system needs a C library, BASH because a Unix-like system needs a shell, and GNU tar because a Unix-like system needs a tar program.  The same is true for my own programs&mdash;the GNU C compiler, GNU Emacs, GDB and GNU Make.
ca: Per exemple, vam desenvolupar la biblioteca GNU C perquè un sistema a l'estil de Unix necessitava una biblioteca C, la <cite>Bourne-Again Shell</cite> (Bash) perquè un sistema a la Unix necessita una shell, i GNU tar perquè un sistema de tipus Unix necessita un programa com el tar. El mateix és cert per els meus propis programes, el compilador GNU C, el GNU Emacs, GDB i el GNU Make.

note: type: Content of: <div><p>
en: Some GNU programs were developed to cope with specific threats to our freedom.  Thus, we developed gzip to replace the Compress program, which had been lost to the community because of the <abbr title="Lempel-Ziv-Welch">LZW</abbr> patents.  We found people to develop LessTif, and more recently started <abbr title="GNU Network Object Model Environment">GNOME</abbr> and Harmony, to address the problems caused by certain proprietary libraries (see below).  We are developing the GNU Privacy Guard to replace popular nonfree encryption software, because users should not have to choose between privacy and freedom.
ca: Alguns programes GNU van ser desenvolupats per solucionar algunes amenaces a la nostra llibertat que es van presentar. Així vam desenvolupar gzip per a substituir el programa Compress, que havia estat perdut per a la comunitat a causa de les patents <abbr title="Lempel-Ziv-Welch">LZW</abbr>. Vam trobar gent que desenvolupés LessTif i més recentment <abbr title="GNU Network Object Model Environment">GNOME</abbr> i Harmony, per solucionar els problemes causats per certes biblioteques de caràcter propietari (vegeu més avall). Estem desenvolupant del GNU Privacy Guard (GNUPG) per a substituir un programa popular de xifratge no lliure de manera que els usuaris no hagin de triar entre privacitat i llibertat.

note: type: Content of: <div><p>
en: Of course, the people writing these programs became interested in the work, and many features were added to them by various people for the sake of their own needs and interests.  But that is not why the programs exist.
ca: Per descomptat, els desenvolupadors d'aquests programes es van interessar per la feina i moltes funcionalitats van ser afegides per més gent d'acord amb els seus interessos i necessitats. Però això no explica el perquè els programes existeixen.

note: type: Content of: <div><h3>
en: Unexpected developments
ca: Successos inesperats

note: type: Content of: <div><p>
en: At the beginning of the GNU Project, I imagined that we would develop the whole GNU system, then release it as a whole.  That is not how it happened.
ca: Als inicis del projecte GNU havia pensat que desenvoluparíem el sistema GNU complet i llavors el llençaríem com a conjunt. Aquesta no ha estat la realitat.

note: type: Content of: <div><p>
en: Since each component of the GNU system was implemented on a Unix system, each component could run on Unix systems long before a complete GNU system existed.  Some of these programs became popular, and users began extending them and porting them&mdash;to the various incompatible versions of Unix, and sometimes to other systems as well.
ca: Com cada component del sistema GNU fou implementat en un sistema Unix, cada component podia executar-se en sistemes Unix molt abans de què existís un sistema GNU complet. Alguns d'aquests programes es van fer populars i els usuaris van començar a fer extensions i a portar-los a les diferents versions de Unix incompatibles entre elles i a d'altres sistemes.

note: type: Content of: <div><p>
en: The process made these programs much more powerful, and attracted both funds and contributors to the GNU Project.  But it probably also delayed completion of a minimal working system by several years, as GNU developers' time was put into maintaining these ports and adding features to the existing components, rather than moving on to write one missing component after another.
ca: Aquest procés va fer aquests programes més potents i van aconseguir atraure fons i col·laboradors al projecte GNU. Però probablement també van fer que la finalització d'un sistema operatiu mínim funcional es retardés uns anys: part del temps dels desenvolupadors GNU es gastava mantenint aquests ports i afegint funcionalitats als components existents, disminuint el temps disponible per a escriure components que faltaven.

note: type: Content of: <div><h3>
en: The GNU Hurd
ca: El GNU Hurd

note: type: Content of: <div><p>
en: By 1990, the GNU system was almost complete; the only major missing component was the kernel.  We had decided to implement our kernel as a collection of server processes running on top of Mach.  Mach is a microkernel developed at Carnegie Mellon University and then at the University of Utah; the GNU Hurd is a collection of servers (i.e., a herd of GNUs) that run on top of Mach, and do the various jobs of the Unix kernel.  The start of development was delayed as we waited for Mach to be released as free software, as had been promised.
ca: Pels volts de 1990, el sistema GNU estava gairebé enllestit; l'únic component que faltava era el nucli. Vam decidir d'implementar el nostre nucli com una conjunt de processos del servidor executant-se al capdamunt del Mach. El Mach és un micronucli desenvolupat a la Universitat Carnegie Mellon i posteriorment a la Universitat de Utah. El GNU Hurd és un conjunt de servidors (o «grup de nyus») que s'executen al capdamunt del Mach, i fan les diferents tasques del  nucli Unix. L'inici del desenvolupament es va posposar fins que el Mach fos llençat com a programari lliure, tal com ens havien promès.

note: type: Content of: <div><p>
en: One reason for choosing this design was to avoid what seemed to be the hardest part of the job: debugging a kernel program without a source-level debugger to do it with.  This part of the job had been done already, in Mach, and we expected to debug the Hurd servers as user programs, with GDB.  But it took a long time to make that possible, and the multithreaded servers that send messages to each other have turned out to be very hard to debug.  Making the Hurd work solidly has stretched on for many years.
ca: Una raó per la que vam escollir aquest disseny era que evitàvem el que semblava ser la part més dura del treball: depurar un programa de nucli sense un depurador a nivell de codi. Aquesta part de la feina ja s'havia fet, al Mach, i esperàvem depurar els servidors Hurd com a programes d'usuari, amb GDB. Però això va trigar molt de temps a ser possible, i els servidors multienllaçats que s'enviaven missatges uns amb els altres van resultar ser molt complicats de depurar. Fer que el Hurd treballés fiablement fou una tasca de força anys.

note: type: Content of: <div><p>
en: The GNU kernel was not originally supposed to be called the Hurd.  Its original name was Alix&mdash;named after the woman who was my sweetheart at the time.  She, a Unix system administrator, had pointed out how her name would fit a common naming pattern for Unix system versions; as a joke, she told her friends, &ldquo;Someone should name a kernel after me.&rdquo; I said nothing, but decided to surprise her with a kernel named Alix.
ca: El nucli GNU no s'havia d'anomenar originalment Hurd. El seu nom original era Alix – un nom idea de la que llavors era la meva dona. Ella, una administradora de sistemes Unix, havia fet notar que algunes versions del sistema Unix prendrien el seu nom. Un cop va fer el següent acudit als seus amics: «Algú hauria de posar el meu nom a un nucli.» Jo no vaig dir res, però vaig decidir donar-li una sorpresa anomenant Alix el nucli en el que treballava.

note: type: Content of: <div><p>
en: It did not stay that way.  Michael (now Thomas) Bushnell, the main developer of the kernel, preferred the name Hurd, and redefined Alix to refer to a certain part of the kernel&mdash;the part that would trap system calls and handle them by sending messages to Hurd servers.
ca: Però això fou efímer. Michael Bushnell (ara Thomas), el principal desenvolupador del nucli, va estimar-se més el nom Hurd, i va redefinir Alix com la part del nucli que atrapava les crides al sistema i les canalitzava enviant missatges als servidors Hurd.

note: type: Content of: <div><p>
en: Later, Alix and I broke up, and she changed her name; independently, the Hurd design was changed so that the C library would send messages directly to servers, and this made the Alix component disappear from the design.
ca: A més a més, Alix i jo vam trencar i ella es va canviar el seu nom. Independentment de tot això el disseny de Hurd va canviar de tal manera que la biblioteca C enviaria els missatges directament del servidor, cosa que provocà que el component Alix desaparegués.

note: type: Content of: <div><p>
en: But before these things happened, a friend of hers came across the name Alix in the Hurd source code, and mentioned it to her.  So she did have the chance to find a kernel named after her.
ca: Però abans que aquestes coses passaren, un amic d'ella va veure el nom d'Alix al codi font de Hurd i li va esmentar. El nom va fer la seva tasca.

note: type: Content of: <div><h3>
en: Linux and GNU/Linux
ca: Linux i GNU/Linux

note: type: Content of: <div><p>
en: The GNU Hurd is not suitable for production use, and we don't know if it ever will be.  The capability-based design has problems that result directly from the flexibility of the design, and it is not clear whether solutions exist.
ca: El nucli GNU Hurd no està preparat per a un ús quotidià, i no sabem si algun dia ho estarà. El seu disseny basat en la capacitat té problemes que provenen directament de la flexibilitat del disseny, i no està clar si hi ha solucions.

note: type: Content of: <div><p>
en: Fortunately, another kernel is available.  In 1991, Linus Torvalds developed a Unix-compatible kernel and called it Linux.  It was proprietary at first, but in 1992, he made it free software; combining Linux with the not-quite-complete GNU system resulted in a complete free operating system.  (Combining them was a substantial job in itself, of course.)  It is due to Linux that we can actually run a version of the GNU system today.
ca: Afortunadament, un altre nucli ja és disponible. L'any 1991, Linus Torvalds desenvolupà un nucli compatible amb Unix i l'anomenà Linux. Al principi era propietari, però el 1992, el va convertir en lliure; la combinació de Linux amb el sistema no-del-tot-complet GNU resultà en un sistema operatiu complet i lliure. (Naturalment, combinar-los fou ja una feina substancial.) És gràcies a Linux que realment podem executar una versió del sistema GNU actualment.

note: type: Content of: <div><h3>
en: Challenges in our future
ca:  Desafiaments futurs

note: type: Content of: <div><p>
en: We have proved our ability to develop a broad spectrum of free software.  This does not mean we are invincible and unstoppable.  Several challenges make the future of free software uncertain; meeting them will require steadfast effort and endurance, sometimes lasting for years.  It will require the kind of determination that people display when they value their freedom and will not let anyone take it away.
ca: Hem mostrat les nostres capacitats de desenvolupar un ampli espectre de programari lliure. Això no vol dir que siguem invencibles ni que no se'ns pugui aturar. Diversos desafiaments faran el futur del programari lliure quelcom incert. Afrontar-los implica un esforç constant i profund, un esforç que pot durar anys. Caldrà que la gent mostri quant valora la seva llibertat i no que deixa que ningú se la prengui.

note: type: Content of: <div><p>
en: The following four sections discuss these challenges.
ca: Els propers quatre apartats parlen sobre aquestes amenaces.

note: type: Content of: <div><h4>
en: Secret hardware
ca:  Especificacions secretes de maquinari

note: type: Content of: <div><p>
en: Hardware manufacturers increasingly tend to keep hardware specifications secret.  This makes it difficult to write free drivers so that Linux and XFree86 can support new hardware.  We have complete free systems today, but we will not have them tomorrow if we cannot support tomorrow's computers.
ca: Els fabricants de maquinari tendeixen de manera creixent a guardar en secret les especificacions de maquinari. Això fa que sigui difícil d'escriure drivers lliures per tal que el Linux i XFree86 puguin suportar nous components. Tenim sistemes lliures complets actualment, però pot ser que no els tinguem en un futur si no tenim suport per als ordinadors del demà.

note: type: Content of: <div><p>
en: There are two ways to cope with this problem.  Programmers can do reverse engineering to figure out how to support the hardware.  The rest of us can choose the hardware that is supported by free software; as our numbers increase, secrecy of specifications will become a self-defeating policy.
ca: Hi ha dues maneres de tractar aquest problema. Els programadors poden fer enginyeria inversa per intuir com suportar el maquinari. La resta pot escollir el maquinari que tingui suport per programari lliure. A mesura que anem creixent, el secretisme de les especificacions és una estratègia ruïnosa.

note: type: Content of: <div><h4>
en: Nonfree libraries
ca: Biblioteques no lliures

note: type: Content of: <div><p>
en: A nonfree library that runs on free operating systems acts as a trap for free software developers.  The library's attractive features are the bait; if you use the library, you fall into the trap, because your program cannot usefully be part of a free operating system.  (Strictly speaking, we could include your program, but it won't <em>run</em> with the library missing.)  Even worse, if a program that uses the proprietary library becomes popular, it can lure other unsuspecting programmers into the trap.
ca: Una biblioteca no lliure que opera en un sistema operatiu lliure actua com a trampa per als desenvolupadors de programari lliure. Les funcionalitats atractives de la biblioteca són l'esquer: si utilitzeu la biblioteca, caieu a la trampa, pel fet de què el vostre programa no pot ser part útil d'un sistema operatiu lliure (estrictament parlant, podeu incloure-hi el vostre programa, però no podrà ser <em>executat</em> amb la biblioteca que falta). Encara pitjor, si un programa que utilitza una biblioteca de caràcter propietari esdevé popular, pot fer que altres programes caiguin a la mateixa trampa.

note: type: Content of: <div><p>
en: The first instance of this problem was the Motif toolkit, back in the 80s.  Although there were as yet no free operating systems, it was clear what problem Motif would cause for them later on.  The GNU Project responded in two ways: by asking individual free software projects to support the free X Toolkit widgets as well as Motif, and by asking for someone to write a free replacement for Motif.  The job took many years; LessTif, developed by the Hungry Programmers, became powerful enough to support most Motif applications only in 1997.
ca: El primer cas que es va produir fou el conjunt d'eines Motif als anys 80. Tot i que llavors encara no hi havia sistemes operatius lliures, esdevingueren clars els problemes que Motif podia causar-hi més endavant. El Projecte GNU va respondre-hi de dues maneres: demanant als projectes de programari individuals que donessin suport als conjunts d'eines X alhora que el donaven al Motif, i demanant que algú escrivís un substitut de caràcter lliure del Motif. La feina va trigar força anys. Lesstif, desenvolupat per Hungry Programmers, va esdevenir prou potent per suportar la majoria d'aplicacions Motif l'any 1997.

note: type: Content of: <div><p>
en: Between 1996 and 1998, another nonfree <abbr title="Graphical User Interface">GUI</abbr> toolkit library, called Qt, was used in a substantial collection of free software, the desktop <abbr title="K Desktop Environment">KDE</abbr>.
ca: Entre el 1996 i el 1998, una altra biblioteca capsa d'eines de la <abbr title="Graphical User Interface">GUI</abbr> no lliure, anomenada Qt, fou utilitzada en un conjunt substancial de programari lliure: l'escriptori <abbr title="K Desktop Environment">KDE</abbr>.

note: type: Content of: <div><p>
en: Free GNU/Linux systems were unable to use KDE, because we could not use the library.  However, some commercial distributors of GNU/Linux systems who were not strict about sticking with free software added KDE to their systems&mdash;producing a system with more capabilities, but less freedom.  The KDE group was actively encouraging more programmers to use Qt, and millions of new &ldquo;Linux users&rdquo; had never been exposed to the idea that there was a problem in this.  The situation appeared grim.
ca: Els sistemes lliures GNU/Linux no podien utilitzar KDE pel fet de què no podien utilitzar la biblioteca. Tot i això, alguns distribuïdors comercials de sistemes GNU/Linux no massa estrictes amb el concepte de programari lliure afegiren el KDE als seus sistemes, oferint un sistema amb funcionalitats més grans, però també amb la llibertat minvada. El grup KDE encoratjava de manera activa cada cop més programadors a emprar Qt, i milions de nous «usuaris de Linux» mai van tenir en ment que hi havia un problema darrera d'això. Aquesta situació semblava complicada.

note: type: Content of: <div><p>
en: The free software community responded to the problem in two ways: GNOME and Harmony.
ca: La comunitat de programari lliure va respondre al problema amb dues alternatives: GNOME i Harmony.

note: type: Content of: <div><p>
en: GNOME, the GNU Network Object Model Environment, is GNU's desktop project.  Started in 1997 by Miguel de Icaza, and developed with the support of Red Hat Software, GNOME set out to provide similar desktop facilities, but using free software exclusively.  It has technical advantages as well, such as supporting a variety of languages, not just C++.  But its main purpose was freedom: not to require the use of any nonfree software.
ca: GNOME, acrònim de GNU Network Object Model Environment, és el projecte d'escriptori GNU. Iniciat l'any 1997 per Miguel de Icaza, i desenvolupat amb el suport de Red Hat Sotware, el GNOME fou concebut per a proveir funcionalitats d'escriptori similar però utilitzant exclusivament programari lliure. També conté avantatges tècnics, tals com suportar una varietat de llenguatges de programació a més del C++. Però la seva primera finalitat fou la de donar llibertat i no haver de requerir l'ús de cap tipus de programari no lliure.

note: type: Content of: <div><p>
en: Harmony is a compatible replacement library, designed to make it possible to run KDE software without using Qt.
ca: Harmony és una biblioteca de substitució, dissenyada per fer possible l'execució del programari KDE sense fer ús de Qt.

note: type: Content of: <div><p>
en: How will we respond to the next tempting nonfree library? Will the whole community understand the need to stay out of the trap? Or will many of us give up freedom for convenience, and produce a major problem? Our future depends on our philosophy.
ca: Com respondrem a la nova biblioteca no lliure que ens tempti? Entendrà la majoria de membres de la comunitat la necessitat d'estar fora d'aquest tipus de trampes? O molts de nosaltres abandonarem la llibertat per pura conveniència i provocarem així un greu problema? El nostre futur depèn de la filosofia que apliquem.

note: type: Content of: <div><h4>
en: Software patents
ca: Patents de programari

note: type: Content of: <div><p>
en: Those of us who value free software for freedom's sake will stay with free software anyway.  We will manage to get work done without the patented features.  But those who value free software because they expect it to be technically superior are likely to call it a failure when a patent holds it back.  Thus, while it is useful to talk about the practical effectiveness of the &ldquo;bazaar&rdquo; model of development, and the reliability and power of some free software, we must not stop there.  We must talk about freedom and principle.
ca: Aquells qui valorem el programari lliure per qüestió de concepte continuarem amb el programari lliure. Haurem d'acostumar-nos a treballar sense les característiques patentades. Però aquells qui valoren el programari lliure perquè esperen sigui superior en qüestions tècniques trobaran un inconvenient quan una patent no els permeti fer servir una característica. Per tant, tot i que és útil parlar de l'efectivitat pràctica del model de desenvolupament «basar» i de la fiabilitat i potència d'alguns programes lliures, no ens podem aturar aquí. Hem de parlar de drets i llibertats.

note: type: Content of: <div><h4>
en: Free documentation
ca: Documentació lliure

note: type: Content of: <div><p>
en: The biggest deficiency in our free operating systems is not in the software&mdash;it is the lack of good free manuals that we can include in our systems.  Documentation is an essential part of any software package; when an important free software package does not come with a good free manual, that is a major gap.  We have many such gaps today.
ca: La pitjor deficiència en els nostres sistemes operatius lliure no és el programari sinó la manca de bons manuals lliures que puguin ser inclosos als nostres sistemes. La documentació és una part essencial del qualsevol paquet de programari. Quan un paquet de programari lliure important no inclou un bon manual lliure, aquest paquet té una mancança greu. Tenim moltes mancances d'aquest tipus actualment.

note: type: Content of: <div><p>
en: Free documentation, like free software, is a matter of freedom, not price.  The criterion for a free manual is pretty much the same as for free software: it is a matter of giving all users certain freedoms.  Redistribution (including commercial sale) must be permitted, online and on paper, so that the manual can accompany every copy of the program.
ca: La documentació lliure, com el programari lliure, és un aspecte de llibertat i no de preu. El criteri per als manuals lliures és més o menys el mateix que per al programari lliure: és el tema de donar a tots els usuaris certs drets. La redistribució (incloent-hi la venda comercial) és permesa, bé de manera electrònica o en format paper, per tal que el programa pugui acompanyar cada còpia del programa.

note: type: Content of: <div><p>
en: Permission for modification is crucial too.  As a general rule, I don't believe that it is essential for people to have permission to modify all sorts of articles and books.  For example, I don't think you or I are obliged to give permission to modify articles like this one, which describe our actions and our views.
ca: El permís de modificació és un aspecte crucial. Com a regla general no crec que sigui essencial que tothom doni permís per a modificar qualsevol tipus de llibre o article. Per exemple, no crec que tu o jo estem obligats a donar permís per modificar articles com aquest, que descriu les nostres accions o els nostres punts de vista.

note: type: Content of: <div><p>
en: But there is a particular reason why the freedom to modify is crucial for documentation for free software.  When people exercise their right to modify the software, and add or change its features, if they are conscientious they will change the manual, too&mdash;so they can provide accurate and usable documentation with the modified program.  A nonfree manual, which does not allow programmers to be conscientious and finish the job, does not fill our community's needs.
ca: Però hi ha una raó particular perquè la llibertat de modificar sigui crucial per a la documentació del programari lliure. Quan hom exercita el seu legítim dret a modificar el programari, i li afegeix noves funcionalitats o en canvia les existents, hauria de ser conscient de que hauria de canviar el manual també, per tal de donar documentació acurada i utilitzable sobre la versió modificada. Un manual no lliure que no permeti als programadors de ser curosos i els impedeixi acabar la seva tasca no és bo pels interessos de la comunitat.

note: type: Content of: <div><p>
en: Some kinds of limits on how modifications are done pose no problem.  For example, requirements to preserve the original author's copyright notice, the distribution terms, or the list of authors, are OK.  It is also no problem to require modified versions to include notice that they were modified, even to have entire sections that may not be deleted or changed, as long as these sections deal with nontechnical topics.  These kinds of restrictions are not a problem because they don't stop the conscientious programmer from adapting the manual to fit the modified program.  In other words, they don't block the free software community from making full use of the manual.
ca: Alguns tipus de límits en com s'han de fer les modificacions no són cap problema. Per exemple, el requeriment a preservar la nota original de copyright de l'autor original, els termes de distribució o la llista d'autors són limitacions correctes. Tampoc és cap problema obligar a les versions modificades d'incloure una nota indicant que són versions modificades, fins i tot si hi ha capítols sencers que no han estat eliminats o canviats, sempre i quan aquests capítols no tractin de temes tècnics. Aquests tipus de restriccions no són cap problema perquè no aturen al programador curós d'adaptar el manual per tal d'encabir-hi el programa modificat. En altres paraules, no bloquegen a la comunitat de programari lliure de fer un ús complet del manual.

note: type: Content of: <div><p>
en: However, it must be possible to modify all the <em>technical</em> content of the manual, and then distribute the result in all the usual media, through all the usual channels; otherwise, the restrictions do obstruct the community, the manual is not free, and we need another manual.
ca: Malgrat tot hauria de ser possible poder modificar tots els continguts <em>tècnics</em> del manual, i distribuir posteriorment el resultant en tots els medis habituals, mitjançant els canals habituals; d'altra manera, restriccions de distribució afectarien la comunitat, farien que el manual no fos lliure i necessitaríem un altre manual.

note: type: Content of: <div><p>
en: Will free software developers have the awareness and determination to produce a full spectrum of free manuals? Once again, our future depends on philosophy.
ca: Tindran els desenvolupadors de programari lliure la conscienciació i determinació per a produir un ampli espectre de manuals lliures? Un cop més el nostre futur depèn de la filosofia que apliquem.

note: type: Content of: <div><h3>
en: We must talk about freedom
ca:  Hem de parlar de llibertat

note: type: Content of: <div><p>
en: The good consequences of this are evident: more interest in developing free software, more customers for free software businesses, and more ability to encourage companies to develop commercial free software instead of proprietary software products.
ca: Les conseqüències positives d'aquest fet són evidents: major interès en desenvolupar programari lliure, una major base de consumidors-usuaris d'empreses de programari lliure, i una major facilitat per encoratjar a les empreses a desenvolupar programari lliure en comptes de programari de caràcter propietari.

note: type: Content of: <div><p>
en: But interest in the software is growing faster than awareness of the philosophy it is based on, and this leads to trouble.  Our ability to meet the challenges and threats described above depends on the will to stand firm for freedom.  To make sure our community has this will, we need to spread the idea to the new users as they come into the community.
ca: Però l'interès en el programari està creixent a un ritme més ràpid que la percepció de la filosofia subjacent, i això pot dur a més d'un maldecap. La nostra facilitat per fer front als canvis i amenaces descrites més amunt depèn de amb quina fermesa defensem la nostra llibertat. Per assegurar-nos de què la nostra comunitat vol defendre-la, cal que difonguem la idea als nous usuaris per a que s'uneixin a la comunitat.

note: type: Content of: <div><p>
en: But we are failing to do so: the efforts to attract new users into our community are far outstripping the efforts to teach them the civics of our community.  We need to do both, and we need to keep the two efforts in balance.
ca: Però no ho estem aconseguint. Els esforços per a atraure nous usuaris a la nostra comunitat superen de llarg els esforços per ensenyar-los el contingut cívic que hi ha darrera la nostra comunicat. Hem de fer ambdues coses i cal que ambdues es desenvolupin harmoniosament.

note: type: Content of: <div><h3>
en: &ldquo;Open Source&rdquo;
ca: «Codi obert»

note: type: Content of: <div><p>
en: Teaching new users about freedom became more difficult in 1998, when a part of the community decided to stop using the term &ldquo;free software&rdquo; and say &ldquo;open source software&rdquo; instead.
ca: Conscienciar als nous usuaris sobre la llibertat ha esdevingut més difícil a partir de 1998 quan una part de la comunitat va decidir deixar de fer servir el terme «programari lliure» i utilitzar el terme «codi obert».

note: type: Content of: <div><p>
en: Some who favored this term aimed to avoid the confusion of &ldquo;free&rdquo; with &ldquo;gratis&rdquo;&mdash;a valid goal.  Others, however, aimed to set aside the spirit of principle that had motivated the free software movement and the GNU Project, and to appeal instead to executives and business users, many of whom hold an ideology that places profit above freedom, above community, above principle.  Thus, the rhetoric of &ldquo;open source&rdquo; focuses on the potential to make high-quality, powerful software, but shuns the ideas of freedom, community, and principle.
ca: Alguns dels qui afavoriren aquesta expressió volien evitar la confusió del mot «lliure» amb «gratuït», un objectiu lícit. Alguns però volien amb això desmarcar-se de l'esperit que havia creat el moviment del programari lliure i el projecte GNU, i volien dirigir-se a usuaris de tipus comercial, molts dels quals tenien una ideologia on els seus beneficis monetaris estaven per sobre la llibertat, el civisme i qualsevol altre principi. Per tant, la retòrica del «codi obert» gira entorn el potencial de crear programari de gran qualitat i prestacions, però sense entrar en idees com la llibertat, el civisme i altres principis bàsics.

note: type: Content of: <div><p>
en: The &ldquo;Linux&rdquo; magazines are a clear example of this&mdash;they are filled with advertisements for proprietary software that works with GNU/Linux.  When the next Motif or Qt appears, will these magazines warn programmers to stay away from it, or will they run ads for it?
ca: Les revistes sobre «Linux» en són un bon exemple. Estan plenes d'anuncis d'empreses fabricants de programari de caràcter propietari que treballa amb GNU/Linux. Quan el proper Motif o Qt surti al mercat, advertiran aquestes revistes als programadors dels perills que això suposa o els faran tractes especials?

note: type: Content of: <div><p>
en: The support of business can contribute to the community in many ways; all else being equal, it is useful.  But winning their support by speaking even less about freedom and principle can be disastrous; it makes the previous imbalance between outreach and civics education even worse.
ca: Hi ha moltes maneres com les empreses poden contribuir a la comunitat. Però guanyant-se el suport parlant cada cop menys de llibertat i principis pot ser un desastre. Fa que el desequilibri entre utilitarisme i civisme cada cop es faci més gran.

note: type: Content of: <div><h3>
en: Try!
ca: Intenta-ho!

note: type: Content of: <div><p>
en: Yoda's aphorism (&ldquo;There is no &lsquo;try&rsquo;&rdquo;) sounds neat, but it doesn't work for me.  I have done most of my work while anxious about whether I could do the job, and unsure that it would be enough to achieve the goal if I did.  But I tried anyway, because there was no one but me between the enemy and my city.  Surprising myself, I have sometimes succeeded.
ca: La filosofia de Yoda («No hi ha ‘intents’ que valguin») sona bé, però no la comparteixo. He fet la majoria de la meva feina mentre em preguntava si podria fer-la i no estant segur que faria prou per aconseguir els objectius que m'havia marcat. Però ho vaig intentar perquè no hi ha ningú a més de jo mateix entre els enemics i els meus objectius. I sorprenentment alguns cops he tingut èxit.

note: type: Content of: <div><p>
en: Sometimes I failed; some of my cities have fallen.  Then I found another threatened city, and got ready for another battle.  Over time, I've learned to look for threats and put myself between them and my city, calling on other hackers to come and join me.
ca: Alguns cops he fallat i alguns dels meus objectius han esdevingut inassolibles. Però llavors he trobat un altre objectiu amenaçat i m'he posat en una nova batalla. Al llarg del temps he après a cercar desafiaments i posar-me entre ells i els meus ideals, cercant altres hackers a què vinguessin i m'ajudessin.

note: type: Content of: <div><p>
en: Nowadays, often I'm not the only one.  It is a relief and a joy when I see a regiment of hackers digging in to hold the line, and I realize, this city may survive&mdash;for now.  But the dangers are greater each year, and now Microsoft has explicitly targeted our community.  We can't take the future of freedom for granted.  Don't take it for granted! If you want to keep your freedom, you must be prepared to defend it.
ca: Actualment no sóc pas l'únic. És una veritable joia quan veig el regiment de hackers disposats a fer-me costat i llavors me n'adono que els ideals poden sobreviure&hellip; per ara. Però els perills són més grans cada any que passa i ara Microsoft ha fixat els seus canons cap a la nostra comunitat. No podem estar segur de què el futur de la llibertat estigui assegurat. No us ho creieu! Si voleu mantenir la vostra llibertat heu d'estar preparats per a defendre-la.

note: type: Content of: <div><div><p>
en: Please send general FSF &amp; GNU inquiries to <a href="mailto:gnu@gnu.org">&lt;gnu@gnu.org&gt;</a>.  There are also <a href="/contact/">other ways to contact</a> the FSF.  Broken links and other corrections or suggestions can be sent to <a href="mailto:webmasters@gnu.org">&lt;webmasters@gnu.org&gt;</a>.
ca: Envieu les vostres preguntes sobre la FSF i GNU a <a href="mailto:gnu@gnu.org">&lt;gnu@gnu.org&gt;</a>.  També hi ha <a href="/contact/contact.html">altres formes de contactar</a> amb la FSF. Envieu els enllaços trencats i altres correccions o suggeriments a <a href="mailto:webmasters@gnu.org">&lt;webmasters@gnu.org&gt;</a>.

note: type: Content of: <div><p>
en: This page is licensed under a <a rel="license" href="http://creativecommons.org/licenses/by-nd/4.0/">Creative Commons Attribution-NoDerivatives 4.0 International License</a>.
ca: Aquesta pàgina es troba sota la <a rel="license" href="http://creativecommons.org/licenses/by-nd/4.0/deed.ca">Llicència Creative Commons Reconeixement-SenseObraDerivada 4.0 Internacional</a>.

note: TRANSLATORS: Use space (SPC) as msgstr if you don't want credits. type: Content of: <div><div>
en: *GNUN-SLOT: TRANSLATOR'S CREDITS*
ca: Darrera revisió: <a href="http://www.puigpe.org/">puigpe</a>, 7 de gener de 2014.
