thegnuproject.html - en to cs translation catalogue (143 entries)

note: type: Content of: <title>
en: About the GNU Project - GNU Project - Free Software Foundation
cs: O projektu GNU – Projekt GNU – Nadace pro svobodný software

note: type: Attribute 'content' of: <meta>
en: GNU, GNU Project, FSF, Free Software, Free Software Foundation, History
cs: GNU, GNU projekt, FSF, Free Software, Nadace pro svobodný software, historie

note: type: Content of: <div><h2>
en: The GNU Project
cs: Projekt GNU

note: type: Content of: <div><h3>
en: The first software-sharing community
cs: První komunita sdílející software

note: type: Content of: <div><p>
en: When I started working at the <abbr title="Massachusetts Institute of Technology">MIT</abbr> Artificial Intelligence Lab in 1971, I became part of a software-sharing community that had existed for many years.  Sharing of software was not limited to our particular community; it is as old as computers, just as sharing of recipes is as old as cooking.  But we did it more than most.
cs: Když jsem v roce 1971 začal pracovat v <abbr title="Massachusetts Institute of Technology">MIT</abbr> v Laboratoři umělé inteligence (<abbr title="Artificial Intelligence">AI</abbr> Lab), stal jsem se součástí komunity sdílející software, která existovala již mnoho let. Sdílení software nebylo výsadou pouze naší komunity; je staré jako počítače samy, stejně jako sdílení receptů je staré jako vaření. Dělali jsme však více než toto.

note: type: Content of: <div><div><p>
en: Why it is even more important than ever <a href="/philosophy/free-software-even-more-important.html">to insist that the software we use be free</a>.
cs: Proč je dnes, víc než kdy jindy, potřeba <a href="/philosophy/free-software-even-more-important.html">trvat na tom, aby software, který používáme, byl svobodný</a>.

note: type: Content of: <div><h3>
en: The collapse of the community
cs: Rozpad komunity

note: type: Content of: <div><p>
en: The situation changed drastically in the early 1980s when Digital discontinued the PDP-10 series.  Its architecture, elegant and powerful in the 60s, could not extend naturally to the larger address spaces that were becoming feasible in the 80s.  This meant that nearly all of the programs composing ITS were obsolete.
cs: Situace se dramaticky změnila na počátku osmdesátých let, když Digital přestal ukončil výrobu řady PDP-10. Jejich architektura, elegantní a výkonná v šedesátých letech, nemohla, přirozeně, pokrýt větší adresní prostory, které začaly nastupovat v osmdesátých letech. To znamenalo, že téměř všechny programy pro ITS byly zastaralé.

note: type: Content of: <div><p>
en: The modern computers of the era, such as the VAX or the 68020, had their own operating systems, but none of them were free software: you had to sign a nondisclosure agreement even to get an executable copy.
cs: Moderní počítače té doby jako například VAX nebo 68020, měly své vlastní operační systémy, ale žádný z nich nebyl svobodným softwarem: museli jste podepsat tzv. non-disclosure agreement (NDA) dokonce i proto, abyste vůbec získali spustitelný program.

note: type: Content of: <div><p>
en: This meant that the first step in using a computer was to promise not to help your neighbor.  A cooperating community was forbidden.  The rule made by the owners of proprietary software was, &ldquo;If you share with your neighbor, you are a pirate.  If you want any changes, beg us to make them.&rdquo;
cs: Znamenalo to tedy, že první věc, kterou jste museli při používání počítače udělat, byl slib, že nebudeme pomáhat svým kolegům. Spolupráce komunity byla zakázána. Pravidlo vytvořené vlastníky proprietárního software znělo: „Pokud sdílíte software se svým kolegou, jste pirát. Pokud chcete provádět v našem software jakékoliv změny, musíte nás nejdříve poprosit.“

note: type: Content of: <div><p>
en: The idea that the proprietary software social system&mdash;the system that says you are not allowed to share or change software&mdash;is antisocial, that it is unethical, that it is simply wrong, may come as a surprise to some readers.  But what else could we say about a system based on dividing the public and keeping users helpless? Readers who find the idea surprising may have taken the proprietary software social system as a given, or judged it on the terms suggested by proprietary software businesses.  Software publishers have worked long and hard to convince people that there is only one way to look at the issue.
cs: Myšlenka, že společenský systém proprietárního softwaru – systém, v němž nesmíte sdílet nebo měnit software – škodí společnosti, je neetický, zkrátka a jednoduše špatný, by mohla být pro některé čtenáře překvapením. Co jiného se však dá říct o systému založeném na rozdělování veřejnosti, na systému nechávajícím své uživatele bezmocné? Lidé, jimž tato myšlenka připadá překvapující, mohli pokládat proprietární sociální systém za daný, nebo jej posuzovat podle slov lidí z oblasti obchodu s proprietárním software. Vydavatelé software dlouho a těžce pracovali na tom, aby přesvědčili veřejnost, že existuje pouze jediný způsob, jak pohlížet na tento problém.

note: type: Content of: <div><p>
en: One assumption is that software companies have an unquestionable natural right to own software and thus have power over all its users.  (If this were a natural right, then no matter how much harm it does to the public, we could not object.)  Interestingly, the US Constitution and legal tradition reject this view; copyright is not a natural right, but an artificial government-imposed monopoly that limits the users' natural right to copy.
cs: Prvním předpokladem je, že softwarové firmy mají nesporné přirozené právo vlastnit software a mít tak moc nad všemi jeho uživateli. (Pokud by se jednalo o přirozené právo, potom bychom, bez ohledu na to, do jaké míry poškozuje veřejnost, nemohli nic namítat.) Je zajímavé, že americká ústava a právní zvyklosti tento pohled na věc odmítají; copyright není přirozené právo, ale vládou uměle vytvořený monopol, jež omezuje přirozené právo uživatelů na vytváření kopií.

note: type: Content of: <div><p>
en: Another unstated assumption is that the only important thing about software is what jobs it allows you to do&mdash;that we computer users should not care what kind of society we are allowed to have.
cs: Dalším nevysloveným předpokladem je, že jedinou důležitou věcí týkající se software je, jaké úkoly nám umožňuje plnit – a že my, počítačoví uživatelé, bychom se neměli starat o to, v jaké společnosti je nám dovoleno žít.

note: type: Content of: <div><p>
en: A third assumption is that we would have no usable software (or would never have a program to do this or that particular job) if we did not offer a company power over the users of the program.  This assumption may have seemed plausible, before the free software movement demonstrated that we can make plenty of useful software without putting chains on it.
cs: Třetí domněnkou je, že bychom neměli použitelný software (nebo programy na konkrétní věci), kdybychom nenabídli společnosti moc nad uživateli jejího programu. Předtím než hnutí svobodného software ukázalo, že jsme schopni vytvořit mnoho užitečného software bez zbytečných omezení, mohla být tato domněnka ještě i přijatelná.

note: type: Content of: <div><p>
en: If we decline to accept these assumptions, and judge these issues based on ordinary commonsense morality while placing the users first, we arrive at very different conclusions.  Computer users should be free to modify programs to fit their needs, and free to share software, because helping other people is the basis of society.
cs: Jestliže odmítneme akceptovat tyto předpoklady a posoudíme dané problémy přirozeným smyslem pro etiku a dáme uživatele na první místo, dojdeme k závěrům velmi odlišným. Počítačoví uživatelé by měli mít svobodu modifikovat programy tak, aby splňovaly jejich potřeby, a svobodu sdílet software. Pomáhat ostatním lidem je základ společnosti.

note: type: Content of: <div><h3>
en: A stark moral choice
cs: Důležitá morální volba

note: type: Content of: <div><p>
en: With my community gone, to continue as before was impossible.  Instead, I faced a stark moral choice.
cs: Po rozpadu mé komunity bylo nemožné pokračovat jako dříve. Místo toho jsem stál tváří v tvář morálnímu rozhodnutí.

note: type: Content of: <div><p>
en: The easy choice was to join the proprietary software world, signing nondisclosure agreements and promising not to help my fellow hacker.  Most likely I would also be developing software that was released under nondisclosure agreements, thus adding to the pressure on other people to betray their fellows too.
cs: Bylo by snadnou volbou připojit se ke světu proprietárního software, spolu s podepsáním tzv. non-disclosure agreement a slibů, že nebudu pomáhat svým kolegům hackerům. Je velmi pravděpodobné, že bych rovněž vyvíjel software vydávaný pod non-disclosure agreement a naléhal na ostatní, ať rovněž zrazují své kolegy.

note: type: Content of: <div><p>
en: I could have made money this way, and perhaps amused myself writing code.  But I knew that at the end of my career, I would look back on years of building walls to divide people, and feel I had spent my life making the world a worse place.
cs: Mohl jsem si tak vydělávat a možná se sám bavit psaním kódu. Věděl jsem však, že kdybych se na konci své kariéry ohlédl zpět a viděl roky strávené stavbou zdí oddělujících lidi, připadalo by mi, že jsem svůj život zasvětil činěním světa horším a horším.

note: type: Content of: <div><p>
en: I had already experienced being on the receiving end of a nondisclosure agreement, when someone refused to give me and the MIT AI Lab the source code for the control program for our printer.  (The lack of certain features in this program made use of the printer extremely frustrating.)  So I could not tell myself that nondisclosure agreements were innocent.  I was very angry when he refused to share with us; I could not turn around and do the same thing to everyone else.
cs: Sám jsem měl již zkušenosti s tím, jak dopadne přijetí non-disclosure agreement, a to když někdo odmítl dát mně a MIT AI laboratoři zdrojový kód na program pro řízení naší tiskárny. (Program trpěl některými nedostatky a to bylo pro uživatele tiskárny velmi frustrující.) Nemohl jsem si říct, že non-disclosure agreement je nevinný. Byl jsem velmi rozzlobený, když s námi odmítl sdílet kód; nemohl jsem se otočit zády a začít dělat ostatním totéž.

note: type: Content of: <div><p>
en: Another choice, straightforward but unpleasant, was to leave the computer field.  That way my skills would not be misused, but they would still be wasted.  I would not be culpable for dividing and restricting computer users, but it would happen nonetheless.
cs: Další možností, snadnou ale neradostnou, bylo opustit počítačové odvětví. Mé dovednosti by tak sice nebyly zneužity, ale stále by byly promrhávány. Nebyl bych vinen za rozdělování a omezování počítačových uživatelů, ale tak jako tak by k tomu došlo.

note: type: Content of: <div><p>
en: So I looked for a way that a programmer could do something for the good.  I asked myself, was there a program or programs that I could write, so as to make a community possible once again?
cs: Začal jsem se tedy poohlížet po způsobu, jak bych mohl vytvořit něco prospěšného. Ptal jsem se sám sebe: existuje nějaký program nebo programy, které bych mohl psát, aby mohla naše komunita opět existovat?

note: type: Content of: <div><p>
en: The answer was clear: what was needed first was an operating system.  That is the crucial software for starting to use a computer.  With an operating system, you can do many things; without one, you cannot run the computer at all.  With a free operating system, we could again have a community of cooperating hackers&mdash;and invite anyone to join.  And anyone would be able to use a computer without starting out by conspiring to deprive his or her friends.
cs: Odpověď byla zřejmá: nejdříve byl potřeba operační systém. Jedná se o klíčový software pro používání počítače. S operačním systémem můžete dělat mnoho věcí, bez něj se však počítač nedá vůbec používat. Se svobodným operačním systémem bychom znovu mohli vytvořit komunitu spolupracujících hackerů – a pozvat kohokoliv, aby se k nám přidal. Kdokoliv by mohl používat počítač bez toho, aniž by se tak upisoval ke spiknutí proti svým přátelům.

note: type: Content of: <div><p>
en: An operating system does not mean just a kernel, barely enough to run other programs.  In the 1970s, every operating system worthy of the name included command processors, assemblers, compilers, interpreters, debuggers, text editors, mailers, and much more.  ITS had them, Multics had them, VMS had them, and Unix had them.  The GNU operating system would include them too.
cs: Operační systém neznamená pouze jádro (kernel), plně dostačující ke spouštění jiných programů. V sedmdesátých letech v sobě již každý operační systém, který byl hoden svého jména, zahrnoval procesory, assemblery, kompilátory, překladače, debuggery, textové editory, mailery a mnohem více. ITS, Multics, VMS, Unix, všechny tyto systémy je měly. Operační systém GNU je zahrnoval také.

note: type: Content of: <div><blockquote><p>
en: If I am not for myself, who will be for me?
cs: Jestliže nejsem pro sebe, kdo bude pro mě?

note: type: Content of: <div><blockquote><p>
en: If I am only for myself, what am I?
cs: Jestliže jsem jen pro sebe, co jsem?

note: type: Content of: <div><blockquote><p>
en: If not now, when?
cs: Jestliže ne nyní, kdy?

note: type: Content of: <div><p>
en: The decision to start the GNU Project was based on a similar spirit.
cs: V podobném duchu bylo i rozhodnutí začít s projektem GNU.

note: type: Content of: <div><h3>
en: Free as in freedom
cs: Svobodný jako ve slově svoboda

note: type: Content of: <div><p>
en: The term &ldquo;free software&rdquo; is sometimes misunderstood&mdash;it has nothing to do with price.  It is about freedom.  Here, therefore, is the definition of free software.
cs: Pojem „svobodný software“ je někdy špatně vykládán – nijak nesouvisí s cenou. Je o svobodě. <a href="#tf1">[1]</a> Zde proto cituji definici svobodného softwaru.

note: type: Content of: <div><p>
en: A program is free software, for you, a particular user, if:
cs: Program je svobodným softwarem pro vás, uživatele, jestliže máte tyto svobody:

note: type: Content of: <div><ul><li>
en: You have the freedom to run the program as you wish, for any purpose.
cs: Smíte spouštět program za jakýmkoliv účelem.

note: type: Content of: <div><ul><li>
en: You have the freedom to modify the program to suit your needs.  (To make this freedom effective in practice, you must have access to the source code, since making changes in a program without having the source code is exceedingly difficult.)
cs: Smíte upravovat program tak, aby vyhovoval vašim potřebám. (Abyste tuto svobodu mohli realizovat v praxi, musíte mít přístup ke zdrojovému kódu, neboť vytváření změn v programu, je nesmírně obtížné, nemáte-li k dispozici zdrojový kód.)

note: type: Content of: <div><ul><li>
en: You have the freedom to redistribute copies, either gratis or for a fee.
cs: Smíte šířit kopie a to jak zadarmo, tak za poplatek.

note: type: Content of: <div><ul><li>
en: You have the freedom to distribute modified versions of the program, so that the community can benefit from your improvements.
cs: Smíte distribuovat upravené verze programu, aby vaše komunita mohla mít užitek z vašich vylepšení.

note: type: Content of: <div><p>
en: Since &ldquo;free&rdquo; refers to freedom, not to price, there is no contradiction between selling copies and free software.  In fact, the freedom to sell copies is crucial: collections of free software sold on CD-ROMs are important for the community, and selling them is an important way to raise funds for free software development.  Therefore, a program which people are not free to include on these collections is not free software.
cs: Jelikož se „free“ vztahuje ke svobodě, nikoliv k ceně, není tu rozpor mezi prodejem kopií a svobodným softwarem. Svoboda prodávat kopie je ve skutečnosti velmi důležitá: sbírky svobodného softwaru prodávané na CD-ROMech jsou pro komunitu důležité a jejich prodej je jednou z cest, jak sehnat peníze na rozvoj svobodného softwaru. Z toho důvodu není svobodným softwarem program, jež nesmí být distribuován.

note: type: Content of: <div><h3>
en: GNU software and the GNU system
cs: GNU software a GNU systém

note: type: Content of: <div><p>
en: Developing a whole system is a very large project.  To bring it into reach, I decided to adapt and use existing pieces of free software wherever that was possible.  For example, I decided at the very beginning to use TeX as the principal text formatter; a few years later, I decided to use the X Window System rather than writing another window system for GNU.
cs: Vývoj celého systému je velmi rozsáhlý projekt. Abych ho dotáhl do konce, rozhodl jsem se přizpůsobit a používat již existující části svobodného software všude tam, kde to bylo možné. Úplně na počátku jsem se například rozhodl používat TeX jako hlavní textový formátovač; o několik let později jsem se rozhodl používat X Window Systém – raději, než abych pro GNU psal další okenní systém.

note: type: Content of: <div><p>
en: Because of these decisions, and others like them, the GNU system is not the same as the collection of all GNU software.  The GNU system includes programs that are not GNU software, programs that were developed by other people and projects for their own purposes, but which we can use because they are free software.
cs: Díky tomuto a podobným rozhodnutím není GNU systém totéž jako souhrn veškerého GNU software. GNU systém v sobě zahrnuje i programy, které nejsou GNU software, programy, které byly vyvíjeny jinými lidmi pro jejich vlastní potřeby, ale které můžeme používat, protože jsou svobodným software.

note: type: Content of: <div><h3>
en: Commencing the project
cs: Počátek projektu

note: type: Content of: <div><p>
en: In January 1984 I quit my job at MIT and began writing GNU software.  Leaving MIT was necessary so that MIT would not be able to interfere with distributing GNU as free software.  If I had remained on the staff, MIT could have claimed to own the work, and could have imposed their own distribution terms, or even turned the work into a proprietary software package.  I had no intention of doing a large amount of work only to see it become useless for its intended purpose: creating a new software-sharing community.
cs: V lednu 1984 jsem odešel z MIT a začal psát GNU software. Bylo nutné MIT opustit, aby se nevměšovala do distribuce GNU jako svobodného software. Kdybych zůstal zaměstnancem MIT, mohli by si chtít mou práci přivlastnit a uvalit na ni své distribuční podmínky, nebo ji dokonce přeměnit v proprietární software. Nechtěl jsem dělat tolik práce jen na to, abych pak vyděl jak se stává nepoužitelnou pro můj cíl: vytvoření nové software sdílející komunity.

note: type: Content of: <div><p>
en: However, Professor Winston, then the head of the MIT AI Lab, kindly invited me to keep using the lab's facilities.
cs: Přesto mi však profesor Winston, ředitel MIT AI Lab, laskavě dovolil i nadále používat vybavení laboratoře.

note: type: Content of: <div><h3>
en: The first steps
cs: První kroky

note: type: Content of: <div><p>
en: He responded derisively, stating that the university was free but the compiler was not.  I therefore decided that my first program for the GNU Project would be a multilanguage, multiplatform compiler.
cs: Posměšně mi odpověděl, že sice univerzita svobodná je, avšak překladač nikoliv. Rozhodl jsem se proto, že mým prvním programem pro projekt GNU bude mnohojazyčný a multiplatformní překladač (kompilátor).

note: type: Content of: <div><p>
en: Hoping to avoid the need to write the whole compiler myself, I obtained the source code for the Pastel compiler, which was a multiplatform compiler developed at Lawrence Livermore Lab.  It supported, and was written in, an extended version of Pascal, designed to be a system-programming language.  I added a C front end, and began porting it to the Motorola 68000 computer.  But I had to give that up when I discovered that the compiler needed many megabytes of stack space, and the available 68000 Unix system would only allow 64k.
cs: Doufal jsem, že se vyhnu tomu, abych vytvářel celý překladač sám. Získal jsem zdrojový kód Pastelu, multiplatformního překladače rozvíjeného v Lawrence Livermore Lab. Byl napsán v rozšířené verzi Pascalu a podporoval ji, byla navržena jako systémový programovací jazyk. Přidal jsem Céčkový front end a začal s portováním na počítač Motorola 68000. Musel jsem se však nakonec vzdát, když jsem přišel na to, že tento překladač potřebuje megabajty volného prostoru, a dostupný Unixový systém 68000 umožňoval použít pouze 64 kilobajtů.

note: type: Content of: <div><p>
en: I began work on GNU Emacs in September 1984, and in early 1985 it was beginning to be usable.  This enabled me to begin using Unix systems to do editing; having no interest in learning to use vi or ed, I had done my editing on other kinds of machines until then.
cs: Na GNU Emacs jsem začal pracovat v září 1984 a na počátku roku 1985 již začal být použitelným. To mi umožnilo začít používat na editaci unixové systémy; protože jsem neměl zájem učit se pracovat s vi nebo ed, musel jsem do té doby provádět editaci na jiných strojích.

note: type: Content of: <div><p>
en: At this point, people began wanting to use GNU Emacs, which raised the question of how to distribute it.  Of course, I put it on the anonymous ftp server on the MIT computer that I used.  (This computer, prep.ai.mit.edu, thus became the principal GNU ftp distribution site; when it was decommissioned a few years later, we transferred the name to our new ftp server.)  But at that time, many of the interested people were not on the Internet and could not get a copy by ftp.  So the question was, what would I say to them?
cs: Lidé začali mít o používání GNU Emacsu zájem a tak vyvstala otázka, jak ho šířit. Samozřejmě jsem ho umístil na anonymní ftp server na počítač MIT, jež jsem používal. (Tento počítač, prep.ai.mit.edu, se tak stal hlavním FTP distribučním stanovištěm pro GNU; o několik let později jsme ho přemístili na náš nový FTP server.) V té době ovšem mnoho lidí, kteří se o to zajímali, nebylo připojeno k Internetu a nemohlo získat přes ftp. Otázka tedy zněla: „Co jim mám říct?“

note: type: Content of: <div><p>
en: I could have said, &ldquo;Find a friend who is on the net and who will make a copy for you.&rdquo; Or I could have done what I did with the original PDP-10 Emacs: tell them, &ldquo;Mail me a tape and a <abbr title="Self-addressed Stamped Envelope">SASE</abbr>, and I will mail it back with Emacs on it.&rdquo; But I had no job, and I was looking for ways to make money from free software.  So I announced that I would mail a tape to whoever wanted one, for a fee of $150.  In this way, I started a free software distribution business, the precursor of the companies that today distribute entire GNU/Linux system distributions.
cs: Mohl jsem říct: „Najděte si kamaráda, který na síti je, a ten vám udělá kopii.“ Také jsem mohl udělat to, co jsem udělal s původním PDP-10 Emacs: říct jim: „Pošlete mi pásku a  obálku se známkou (<abbr title="Self-addressed Stamped Envelope">SASE</abbr>) a já vám ji pošlu zpátky s nahraným Emacsem.“ Neměl jsem však práci a hledal jsem způsob, jak si svobodným softwarem vydělat. Oznámil jsem tedy, že pásku pošlu každému za poplatek $150. Takto jsem začal s obchodním šířením svobodného software a byl jsem předchůdcem společností, které nyní distribuují GNU systémy založené na Linuxu.

note: type: Content of: <div><h3>
en: Is a program free for every user?
cs: Je program svobodný pro každého uživatele?

note: type: Content of: <div><p>
en: If a program is free software when it leaves the hands of its author, this does not necessarily mean it will be free software for everyone who has a copy of it.  For example, <a href="/philosophy/categories.html#PublicDomainSoftware"> public domain software</a> (software that is not copyrighted) is free software; but anyone can make a proprietary modified version of it.  Likewise, many free programs are copyrighted but distributed under simple permissive licenses which allow proprietary modified versions.
cs: Jestliže je program v době, kdy opouští ruce svého autora, svobodným softwarem, nemusí to nutně znamenat, že pro každého vlastníka kopie tohoto programu to bude rovněž svobodný software. Například <a href="/philosophy/categories.html#PublicDomainSoftware">public domain software</a> (software, který není chráněn autorským právem) je svobodným software; ale kdokoliv si může vytvořit vlastní nesvobodnou upravenou verzi. Podobně je tomu v případě mnoha svobodných programů: jsou chráněny autorským právem, ale šířeny pod jednoduchými licencemi, které umožňují vytvářet proprietární modifikované verze.

note: type: Content of: <div><p>
en: The paradigmatic example of this problem is the X Window System.  Developed at MIT, and released as free software with a permissive license, it was soon adopted by various computer companies.  They added X to their proprietary Unix systems, in binary form only, and covered by the same nondisclosure agreement.  These copies of X were no more free software than Unix was.
cs: Příkladem tohoto problému je X Window systém vyvinutý na MIT a vydaný jako svobodný software s velmi volnou licencí. Brzy byl převzat různými počítačovými firmami. Ty přidaly X ke svým proprietárním unixovým systémům pouze v binární podobě a s týmž non-disclosure agreement. Tyto kopie X nebyly svobodným software o nic víc než Unix.

note: type: Content of: <div><p>
en: This led to a paradoxical situation where two different ways of counting the amount of freedom gave different answers to the question, &ldquo;Is this program free?&rdquo; If you judged based on the freedom provided by the distribution terms of the MIT release, you would say that X was free software.  But if you measured the freedom of the average user of X, you would have to say it was proprietary software.  Most X users were running the proprietary versions that came with Unix systems, not the free version.
cs: To vedlo k paradoxní situaci, kde dva rozdílné pohledy na míru svobody poskytovaly odlišné odpovědi na otázku: „Je tento program svobodný?“ Pokud byste tento problém posuzovali na základě svobod poskytovaných distribučními podmínkami té verze z MIT, řekli byste, že X jsou svobodný software. Jestliže byste ovšem prověřovali svobodu průměrného uživatele X, museli byste říct, že se jedná o proprietární software. Většina uživatelů X používala proprietární verze, které dostali s unixovými systémy, ne svobodnou verzi.

note: type: Content of: <div><h3>
en: Copyleft and the GNU GPL
cs: Copyleft a GNU GPL

note: type: Content of: <div><p>
en: Copyleft uses copyright law, but flips it over to serve the opposite of its usual purpose: instead of a means for restricting a program, it becomes a means for keeping the program free.
cs: Copyleft používá autorského práva (copyrightu), ale „převrací“ jej tak, aby sloužilo k opačným účelům než obvykle: namísto prostředku ke spoutání software, se stává prostředkem k udržení software svobodným.

note: type: Content of: <div><p>
en: The central idea of copyleft is that we give everyone permission to run the program, copy the program, modify the program, and distribute modified versions&mdash;but not permission to add restrictions of their own.  Thus, the crucial freedoms that define &ldquo;free software&rdquo; are guaranteed to everyone who has a copy; they become inalienable rights.
cs: Hlavní myšlenkou copyleftu je dát každému práva ke spouštění, kopírování, modifikaci programu a šíření modifikovaných verzí – ne však povolení přidávat k nim vlastní omezení. Takto jsou rozhodující svobody, které definují „svobodný software“ zaručeny pro každého, kdo má kopii; stávají se nezcizitelnými právy.

note: type: Content of: <div><p>
en: For an effective copyleft, modified versions must also be free.  This ensures that work based on ours becomes available to our community if it is published.  When programmers who have jobs as programmers volunteer to improve GNU software, it is copyleft that prevents their employers from saying, &ldquo;You can't share those changes, because we are going to use them to make our proprietary version of the program.&rdquo;
cs: Aby byl copyleft efektivní, musí být modifikované verze rovněž svobodné. To zajišťuje, že naše práce je, pokud je zveřejněna, dostupná naší komunitě. Co se týče programátorů, kteří pracují jako dobrovolníci na zlepšování GNU software, je to právě copyleft, jež nedovoluje jejich zaměstnavatelům říkat: „Nesmíte sdílet tyto změny, protože je použijeme k vytvoření naší proprietární verze programu.“

note: type: Content of: <div><p>
en: The requirement that changes must be free is essential if we want to ensure freedom for every user of the program.  The companies that privatized the X Window System usually made some changes to port it to their systems and hardware.  These changes were small compared with the great extent of X, but they were not trivial.  If making changes were an excuse to deny the users freedom, it would be easy for anyone to take advantage of the excuse.
cs: Požadavek, že veškeré změny musí být „svobodné“ je nezbytný, pakliže chceme zajistit svobodu každému uživateli programu. Společnosti, jež učinili X Window systém proprietárním, většinou provedly několik změn, aby jej přizpůsobily jejich systémům a hardware. Tyto změny byly v porovnání s rozšířením X malé, ale nikoli bezvýznamné. Jestliže by vytváření změn bylo výmluvou k odepření svobody uživatelům, bylo by pro kohokoli velmi snadné z této výmluvy těžit.

note: type: Content of: <div><p>
en: A related issue concerns combining a free program with nonfree code.  Such a combination would inevitably be nonfree; whichever freedoms are lacking for the nonfree part would be lacking for the whole as well.  To permit such combinations would open a hole big enough to sink a ship.  Therefore, a crucial requirement for copyleft is to plug this hole: anything added to or combined with a copylefted program must be such that the larger combined version is also free and copylefted.
cs: Související problém se týká kombinování svobodného programu s nesvobodným kódem. Takováto kombinace by pak nevyhnutelně byla nesvobodná; jakékoliv svobody chybějící nesvobodné části by pak chyběly i celku. Povolení takových kombinací by bylo zkázonosné. Z toho důvodu je rozhodujícím požadavkem pro copyleft „ucpat tuto díru“: jakýkoliv program, který je přidaný či kombinovaný s copyleftovaným programem, musí být takový, aby další kombinovaná verze byla rovněž svobodná a copyleftovaná.

note: type: Content of: <div><h3>
en: The Free Software Foundation
cs: Nadace pro svobodný software

note: type: Content of: <div><p>
en: We funded development of these programs because the GNU Project was not just about tools or a development environment.  Our goal was a complete operating system, and these programs were needed for that goal.
cs: Financovali jsme vývoj těchto programů, protože GNU projekt nebyl pouze o nástrojích či vývojovém prostředí. Naším cílem byl kompletní operační systém a tyto programy jsme pro dosažení cíle potřebovali.

note: type: Content of: <div><h3>
en: Free software support
cs: Podpora svobodného software

note: type: Content of: <div><p>
en: The free software philosophy rejects a specific widespread business practice, but it is not against business.  When businesses respect the users' freedom, we wish them success.
cs: Filosofie svobodného software odmítá určitou rozšířenou obchodní praxi, ale nestaví se proti komerci jako takové. Pokud obchod respektuje svobody uživatele, přejeme mu úspěch.

note: type: Content of: <div><p>
en: Selling copies of Emacs demonstrates one kind of free software business.  When the FSF took over that business, I needed another way to make a living.  I found it in selling services relating to the free software I had developed.  This included teaching, for subjects such as how to program GNU Emacs and how to customize GCC, and software development, mostly porting GCC to new platforms.
cs: Prodej kopií Emacsu ukazuje jeden druh obchodu se svobodným softwarem. Když Nadace pro svobodný software převzala tento obchod, potřeboval jsem najít jiný způsob vydělávání. Nalezl jsem jej v prodeji služeb spojených se svobodným software, který jsem vyvíjel. To zahrnovalo vyučování předmětů jako například jak programovat GNU Emacs a jak si přizpůsobit GCC, a vývoj softwaru, převážně portování GCC na nové platformy.

note: type: Content of: <div><p>
en: Today each of these kinds of free software business is practiced by a number of corporations.  Some distribute free software collections on CD-ROM; others sell support at levels ranging from answering user questions, to fixing bugs, to adding major new features.  We are even beginning to see free software companies based on launching new free software products.
cs: V dnešní době provozuje každý z těchto typů obchodu se svobodným software řada korporací. Některé distribuují kolekce svobodného softwaru na CD-ROM; jiné nabízejí podporu uživatelů na různých úrovních: od zodpovídání uživatelských otázek přes opravy chyb až k přidávání nových funkcionalit. Dokonce se začínají objevovat firmy založené na vydávání nových svobodných softwarových produktů.

note: type: Content of: <div><h3>
en: Technical goals
cs: Technické cíle

note: type: Content of: <div><p>
en: The principal goal of GNU is to be free software.  Even if GNU had no technical advantage over Unix, it would have a social advantage, allowing users to cooperate, and an ethical advantage, respecting the user's freedom.
cs: Hlavním cílem GNU je, aby bylo svobodným softwarem. Dokonce ani kdyby GNU nebylo technicky vyspělejší než Unix, bylo by společenským přínosem, neboť by dovolovalo uživatelům spolupracovat, a etickým přínosem, neboť by respektovalo jejich svobody.

note: type: Content of: <div><p>
en: But it was natural to apply the known standards of good practice to the work&mdash;for example, dynamically allocating data structures to avoid arbitrary fixed size limits, and handling all the possible 8-bit codes wherever that made sense.
cs: Bylo ovšem přirozené při práci aplikovat známé standardy a dobré praktiky – například dynamickou alokaci datových struktur, abychom se vyhnuli jakýmkoli fixním limitům nebo používat veškeré možné osmibitové kódy všude tam, kde to mělo smysl.

note: type: Content of: <div><p>
en: In addition, we rejected the Unix focus on small memory size, by deciding not to support 16-bit machines (it was clear that 32-bit machines would be the norm by the time the GNU system was finished), and to make no effort to reduce memory usage unless it exceeded a megabyte.  In programs for which handling very large files was not crucial, we encouraged programmers to read an entire input file into core, then scan its contents without having to worry about I/O.
cs: Navíc jsme se rozhodli odmítnout zaměření Unixu na malé velikosti paměti a to tak, že jsme se rozhodli nepodporovat 16-bitové počítače (bylo zřejmé, že v době, kdy bude GNU systém dokončen, budou normou 32-bitové stroje), a nesnažit se o snížení využití paměti, pokud nepřekročilo jeden megabyte. U programů, pro něž nebyly velmi rozsáhlé soubory rozhodující, jsme povzbuzovali programátory, aby načetli celé vstupní soubory do jádra a poté procházeli jejich obsah bez obav o I/O operace.

note: type: Content of: <div><p>
en: These decisions enabled many GNU programs to surpass their Unix counterparts in reliability and speed.
cs: Tato rozhodnutí umožnila mnoha GNU programům předčit jejich unixové protějšky ve spolehlivosti a rychlosti.

note: type: Content of: <div><h3>
en: Donated computers
cs: Darované počítače

note: type: Content of: <div><p>
en: As the GNU Project's reputation grew, people began offering to donate machines running Unix to the project.  These were very useful, because the easiest way to develop components of GNU was to do it on a Unix system, and replace the components of that system one by one.  But they raised an ethical issue: whether it was right for us to have a copy of Unix at all.
cs: Jak vzrůstala reputace projektu GNU, lidé nám začali nabízet stroje používající Unix. Bylo to velmi užitečné, protože nejsnazší cesta k rozvoji komponent GNU spočívala v nahrazování komponent jednoho systému komponenty druhého systému. Bohužel to však vyvolalo etický problém: jestli je vůbec správné mít kopii Unixu.

note: type: Content of: <div><p>
en: Unix was (and is) proprietary software, and the GNU Project's philosophy said that we should not use proprietary software.  But, applying the same reasoning that leads to the conclusion that violence in self defense is justified, I concluded that it was legitimate to use a proprietary package when that was crucial for developing a free replacement that would help others stop using the proprietary package.
cs: Unix byl (a je) proprietární software a filozofie projektu GNU říká, že bychom proprietární software neměli používat. Když jsem však aplikoval táž odůvodnění, která vedla k závěru, že násilí v sebeobraně je ospravedlnitelné, došel jsem k tomu, že je etické používat proprietární software tam, kde je důležitým pro vývoj svobodných náhrad, které by pomohly ostatním přestat používat proprietární software.

note: type: Content of: <div><p>
en: But, even if this was a justifiable evil, it was still an evil.  Today we no longer have any copies of Unix, because we have replaced them with free operating systems.  If we could not replace a machine's operating system with a free one, we replaced the machine instead.
cs: Ačkoliv se jednalo o ospravedlnitelnou špatnost, stále to byla špatnost. Nyní již nemáme žádné další kopie Unixu, protože jsme je nahradili svobodnými operačními systémy. Pokud bychom na nějakém počítači nemohli nahradit stávající počítačový systém systémem svobodným, nahradili bychom raději počítač.

note: type: Content of: <div><h3>
en: The GNU Task List
cs: Seznam úloh GNU

note: type: Content of: <div><p>
en: As the GNU Project proceeded, and increasing numbers of system components were found or developed, eventually it became useful to make a list of the remaining gaps.  We used it to recruit developers to write the missing pieces.  This list became known as the GNU Task List.  In addition to missing Unix components, we listed various other useful software and documentation projects that, we thought, a truly complete system ought to have.
cs: Jak projekt GNU pokračoval a přibývalo systémových komponent, rozhodli jsme se vytvořit seznam chybějících částí. Nabírali jsme vývojáře, aby napsali chybějící komponenty. Tento seznam se stal známý jako seznam úloh GNU. Kromě chybějících unixových komponent jsme přidali i jiný užitečný software a dokumentaci, kterou by podle nás měl opravdu kompletní systém mít.

note: type: Content of: <div><p>
en: Even games are included in the task list&mdash;and have been since the beginning.  Unix included games, so naturally GNU should too.  But compatibility was not an issue for games, so we did not follow the list of games that Unix had.  Instead, we listed a spectrum of different kinds of games that users might like.
cs: Dokonce i hry jsou a již od počátku byly na seznamu úloh. Unix hry zahrnoval, a proto je mělo GNU přirozeně zahrnovat také. Ovšem kompatibilita nebyla pro hry důležitá, a tak jsme se neřídili seznamem her, které měl Unix. Namísto toho jsme sepsali řadu her různých typů, které by se uživatelům mohly zamlouvat.

note: type: Content of: <div><p>
en: It is not a matter of principle; there is no principle that says proprietary software products are entitled to include our code.  (Why contribute to a project predicated on refusing to share with us?)  Using the LGPL for the C library, or for any library, is a matter of strategy.
cs: Není to otázka principu; neexistuje princip, který by tvrdil, že produkty proprietárního software mají oprávnění zahrnovat náš kód. (Proč přispívat projektu založeném na tom, že s námi odmítne cokoliv sdílet?) Používání LGPL pro C knihovnu, či pro jakoukoliv knihovnu, je otázkou strategie.

note: type: Content of: <div><p>
en: The C library does a generic job; every proprietary system or compiler comes with a C library.  Therefore, to make our C library available only to free software would not have given free software any advantage&mdash;it would only have discouraged use of our library.
cs: C knihovna má obecnou úlohu; každý proprietární systém nebo překladač má C knihovnu. Z toho důvodu by vytvoření naší C knihovny dostupné pouze svobodnému softwaru nemělo pro svobodný software žádné výhody – jen by odrazovalo od jejího používání.

note: type: Content of: <div><p>
en: For other libraries, the strategic decision needs to be considered on a case-by-case basis.  When a library does a special job that can help write certain kinds of programs, then releasing it under the GPL, limiting it to free programs only, is a way of helping other free software developers, giving them an advantage against proprietary software.
cs: Proto je používání licence LGPL dobrou strategií pro knihovnu C. U ostatních knihoven se tyto strategické otázky rozhodují případ od případu. Jestliže se díky knihovně dají psát zvláštní typy programů, potom je její vydání pod GPL a omezení pouze na svobodné programy způsobem, jak pomoci ostatním vývojářům svobodného software, tím, že budou zvýhodněni oproti proprietárnímu software.

note: type: Content of: <div><p>
en: Proprietary software developers have the advantages money provides; free software developers need to make advantages for each other.  I hope some day we will have a large collection of GPL-covered libraries that have no parallel available to proprietary software, providing useful modules to serve as building blocks in new free software, and adding up to a major advantage for further free software development.
cs: Vývojáři proprietárního softwaru mají výhody, které jim poskytují peníze; vývojáři svobodného software potřebují vytvářet výhody pro sebe navzájem. Doufám, že jednou budeme mít rozsáhlou sbírku knihoven krytých GPL, k nimž nebude mít proprietární software přístup a nebudeme mu tak poskytovat užitečné moduly sloužící jako stavební kameny nového svobodného software a získáme tak další výhodu pro jeho rozvoj.

note: type: Content of: <div><h3>
en: Scratching an itch?
cs: Řešení problému?

note: type: Content of: <div><p>
en: Eric Raymond says that &ldquo;Every good work of software starts by scratching a developer's personal itch.&rdquo; Maybe that happens sometimes, but many essential pieces of GNU software were developed in order to have a complete free operating system.  They come from a vision and a plan, not from impulse.
cs: Eric Raymond říká: „každý dobrý program je psán tak, aby vyřešil problém svého tvůrce“. Možná je to občas pravdou, ale mnoho důležitých součástí GNU software bylo rozvíjeno kvůli tomu, abychom měli kompletní svobodný operační systém. Byly vytvořeny na základě určité vize a plánu, ne z impulzu.

note: type: Content of: <div><p>
en: For example, we developed the GNU C library because a Unix-like system needs a C library, BASH because a Unix-like system needs a shell, and GNU tar because a Unix-like system needs a tar program.  The same is true for my own programs&mdash;the GNU C compiler, GNU Emacs, GDB and GNU Make.
cs: Například jsme vyvíjeli GNU C knihovnu, protože systém podobný Unixu ji potřebuje, Bourne-Again Shell (bash), protože systém podobný Unixu potřebuje shell, a GNU tar, z toho samého důvodu jako tyto dvě předchozí. Totéž platí i pro mé vlastní programy – GNU C překladač, GNU Emacs, GDB a GNU Make.

note: type: Content of: <div><p>
en: Some GNU programs were developed to cope with specific threats to our freedom.  Thus, we developed gzip to replace the Compress program, which had been lost to the community because of the <abbr title="Lempel-Ziv-Welch">LZW</abbr> patents.  We found people to develop LessTif, and more recently started <abbr title="GNU Network Object Model Environment">GNOME</abbr> and Harmony, to address the problems caused by certain proprietary libraries (see below).  We are developing the GNU Privacy Guard to replace popular nonfree encryption software, because users should not have to choose between privacy and freedom.
cs: Některé GNU programy byly vyvíjeny, aby se utkaly s určitými překážkami kladenými vůči svobodě. Vyvíjeli jsme gzip, abychom nahradili program Compress, jež naše komunita ztratila kvůli LZW patentům. Našli jsme lidi, aby vyvinuli LessTif a později začali pracovat na GNOME a Harmony, zaměřené na potíže způsobené jistými proprietárními knihovnami (viz níže). Vyvíjíme GNU Privacy Guard, abychom nahradili populární nesvobodný šifrovací software, protože by si uživatelé neměli být nuceni vybírat mezi soukromím a svobodou.

note: type: Content of: <div><p>
en: Of course, the people writing these programs became interested in the work, and many features were added to them by various people for the sake of their own needs and interests.  But that is not why the programs exist.
cs: Samozřejmě mnoho lidí, kteří psali tyto programy, práce zaujala, a řadu součástí přidali lidé, kvůli svým potřebám a zájmům. To ale není důvod proč tyto programy existují.

note: type: Content of: <div><h3>
en: Unexpected developments
cs: Neočekávaný vývoj

note: type: Content of: <div><p>
en: At the beginning of the GNU Project, I imagined that we would develop the whole GNU system, then release it as a whole.  That is not how it happened.
cs: Na počátku projektu GNU jsem si představoval, že vyvineme celý GNU systém a poté ho jako celek vydáme. To se však nestalo.

note: type: Content of: <div><p>
en: Since each component of the GNU system was implemented on a Unix system, each component could run on Unix systems long before a complete GNU system existed.  Some of these programs became popular, and users began extending them and porting them&mdash;to the various incompatible versions of Unix, and sometimes to other systems as well.
cs: Od té doby, kdy byly všechny části systému GNU implementovány na systému Unix, mohly být spouštěny na unixových systémech, což bylo dlouho předtím než existoval kompletní GNU systém. Některé z těchto programů si získaly oblibu, a uživatelé je začali šířit a portovat – na různé nekompatibilní verze Unixu a někdy též do jiných systémů.

note: type: Content of: <div><p>
en: The process made these programs much more powerful, and attracted both funds and contributors to the GNU Project.  But it probably also delayed completion of a minimal working system by several years, as GNU developers' time was put into maintaining these ports and adding features to the existing components, rather than moving on to write one missing component after another.
cs: Programy se postupně staly daleko výkonnějšími a přitahovaly jak peněžní zdroje, tak přispěvatele, k projektu GNU. Pravděpodobně to však zpozdilo zkompletování projektu GNU o několik let, neboť vývojáři GNU vložili svůj čas do údržby portů a přidávání funkcionalit k existujícím součástem, raději než aby pokračovali v psaní chybějících částí, jedné po druhé.

note: type: Content of: <div><h3>
en: The GNU Hurd
cs: GNU Hurd

note: type: Content of: <div><p>
en: By 1990, the GNU system was almost complete; the only major missing component was the kernel.  We had decided to implement our kernel as a collection of server processes running on top of Mach.  Mach is a microkernel developed at Carnegie Mellon University and then at the University of Utah; the GNU Hurd is a collection of servers (i.e., a herd of GNUs) that run on top of Mach, and do the various jobs of the Unix kernel.  The start of development was delayed as we waited for Mach to be released as free software, as had been promised.
cs: V roce 1990 byl již GNU systém téměř hotov; jedinou větší chybějící komponentou bylo jádro (kernel). Rozhodli jsme se implementovat ho jako soubor serverových procesů nad Machem. Mach je mikrokernel vyvinutý na univerzitě Carnegie Mellon a univerzitě v Utahu; GNU HURD je sbírkou serverů (tj. „stádo pakoňů“ – „herd of GNUs“), který běží nad Machem, a vykonává různé činnosti unixového jádra. Zahájení vývoje se zpozdilo kvůli tomu, že jsme čekali, až uvolní Mach coby svobodný software, jak nám bylo slíbeno.

note: type: Content of: <div><p>
en: One reason for choosing this design was to avoid what seemed to be the hardest part of the job: debugging a kernel program without a source-level debugger to do it with.  This part of the job had been done already, in Mach, and we expected to debug the Hurd servers as user programs, with GDB.  But it took a long time to make that possible, and the multithreaded servers that send messages to each other have turned out to be very hard to debug.  Making the Hurd work solidly has stretched on for many years.
cs: Jedním z důvodů, proč jsme si vybrali tuto architekturu, bylo vyvarovat se nejobtížnější části práce: ladění (debuggování) kernelového programu bez debuggeru na úrovni zdrojového kódu. Tato práce byla již hotova, v Machu, a zamýšleli jsme ladit HURD servery jako uživatelské programy, s <abbr title="GNU Project debugger">GDB</abbr>. Trvalo to však velmi dlouho a ukázalo se, že je velmi obtížné odladit více-procesové servery, které si navzájem posílají zprávy. Trvalo mnoho let než HURD začal spolehlivě fungovat.

note: type: Content of: <div><p>
en: The GNU kernel was not originally supposed to be called the Hurd.  Its original name was Alix&mdash;named after the woman who was my sweetheart at the time.  She, a Unix system administrator, had pointed out how her name would fit a common naming pattern for Unix system versions; as a joke, she told her friends, &ldquo;Someone should name a kernel after me.&rdquo; I said nothing, but decided to surprise her with a kernel named Alix.
cs: Nepředpokládali jsme, že se kernel bude jmenovat HURD. Jeho původní název byl Alix – podle jména mé tehdejší přítelkyně, systémové administrátorky, která poukázala na to, že by se její jméno hodilo do našeho systému pojmenovávání verzí unixových systémů; vtipkovala před svými přáteli, že by měl někdo pojmenovat kernel po ní. Nic jsem neříkal, ale rozhodl jsem se ji překvapit kernelem s názvem Alix.

note: type: Content of: <div><p>
en: It did not stay that way.  Michael (now Thomas) Bushnell, the main developer of the kernel, preferred the name Hurd, and redefined Alix to refer to a certain part of the kernel&mdash;the part that would trap system calls and handle them by sending messages to Hurd servers.
cs: Nakonec to tak nezůstalo. Michael Bushnell (nyní Thomas), hlavní vývojář kernelu, upřednostňoval název HURD a z Alix udělal odkaz k určité části kernelu – konkrétně k té, co zachycuje systémová volání a posílá zprávy HURD serverům.

note: type: Content of: <div><p>
en: Later, Alix and I broke up, and she changed her name; independently, the Hurd design was changed so that the C library would send messages directly to servers, and this made the Alix component disappear from the design.
cs: Později jsme se s Alix rozešli a změnila si jméno; nezávisle na tom byl změněn design HURDu tak, aby C knihovna posílala zprávy přímo serverům, a díky tomu součást Alix zmizela z návrhu.

note: type: Content of: <div><p>
en: But before these things happened, a friend of hers came across the name Alix in the Hurd source code, and mentioned it to her.  So she did have the chance to find a kernel named after her.
cs: Ještě předtím než se tohle všechno událo, se Alix setkala se svými přáteli a ti jí řekli o názvu Alix ve zdrojovém kódu HURDu, takže jméno odvedlo svou práci.

note: type: Content of: <div><h3>
en: Linux and GNU/Linux
cs: Linux a GNU/Linux

note: type: Content of: <div><p>
en: The GNU Hurd is not suitable for production use, and we don't know if it ever will be.  The capability-based design has problems that result directly from the flexibility of the design, and it is not clear whether solutions exist.
cs: GNU Hurd není připravený pro produkční využití a ani nevíme, jestli někdy bude. Z flexibility návrhu pramení určité problémy a zatím není zřejmé, jak je vyřešit.

note: type: Content of: <div><p>
en: Fortunately, another kernel is available.  In 1991, Linus Torvalds developed a Unix-compatible kernel and called it Linux.  It was proprietary at first, but in 1992, he made it free software; combining Linux with the not-quite-complete GNU system resulted in a complete free operating system.  (Combining them was a substantial job in itself, of course.)  It is due to Linux that we can actually run a version of the GNU system today.
cs: Naštěstí je dostupné jiné jádro. V roce 1991 začal Linus Torvalds s vývojem jádra kompatibilního s Unixem a nazval ho Linux. Toto jádro bylo zpočátku proprietární, ale v roce 1992 z něj Linus udělal svobodný software. Zkompletováním Linuxu s ne zcela hotovým GNU systémem vznikl úplný svobodný operační systém. (Jejich zkombinování bylo samozřejmě samo o sobě podstatným úkolem.) Vlastně můžeme spouštět verze GNU systému díky Linuxu.

note: type: Content of: <div><h3>
en: Challenges in our future
cs: Výzvy v naší budoucnosti

note: type: Content of: <div><p>
en: We have proved our ability to develop a broad spectrum of free software.  This does not mean we are invincible and unstoppable.  Several challenges make the future of free software uncertain; meeting them will require steadfast effort and endurance, sometimes lasting for years.  It will require the kind of determination that people display when they value their freedom and will not let anyone take it away.
cs: Prokázali jsme naši schopnost vyvinout široké spektrum svobodného softwaru. To neznamená, že jsme neporazitelní a nezastavitelní. Díky několika obtížím je budoucnost svobodného softwaru nejistá; střet s nimi bude vyžadovat velké úsilí a vytrvalost, možná trvající roky. Bude vyžadovat takové odhodlání, v němž lidé dají najevo, že si své svobody váží a nenechají si ji od nikoho vzít.

note: type: Content of: <div><p>
en: The following four sections discuss these challenges.
cs: Následující čtyři oddíly popisují tyto výzvy.

note: type: Content of: <div><h4>
en: Secret hardware
cs: Tajemný hardware

note: type: Content of: <div><p>
en: Hardware manufacturers increasingly tend to keep hardware specifications secret.  This makes it difficult to write free drivers so that Linux and XFree86 can support new hardware.  We have complete free systems today, but we will not have them tomorrow if we cannot support tomorrow's computers.
cs: Výrobci hardwaru mají stále vzrůstající tendence udržovat hardwarové specifikace v tajnosti. Díky tomu je obtížné psát svobodné ovladače, aby Linux a XFree86 mohly podporovat nový hardware. Nyní máme kompletní svobodné systémy, ale nebudeme je mít později, pakliže nebudou schopny podporovat budoucí počítače.

note: type: Content of: <div><p>
en: There are two ways to cope with this problem.  Programmers can do reverse engineering to figure out how to support the hardware.  The rest of us can choose the hardware that is supported by free software; as our numbers increase, secrecy of specifications will become a self-defeating policy.
cs: Existují dvě možnosti jak zvládnout tento problém. Programátoři se mohou použít tzv. zpětné inženýrství, aby vyzkoumali jak podporovat daný hardware. Zbylí z nás si mohou vybrat hardware, který je podporovaný svobodným softwarem; jak náš počet poroste, utajování specifikací se stane taktikou porážející sebe sama.

note: type: Content of: <div><h4>
en: Nonfree libraries
cs: Nesvobodné knihovny

note: type: Content of: <div><p>
en: A nonfree library that runs on free operating systems acts as a trap for free software developers.  The library's attractive features are the bait; if you use the library, you fall into the trap, because your program cannot usefully be part of a free operating system.  (Strictly speaking, we could include your program, but it won't <em>run</em> with the library missing.)  Even worse, if a program that uses the proprietary library becomes popular, it can lure other unsuspecting programmers into the trap.
cs: Nesvobodné knihovny používané na svobodných operačních systémech jsou jakousi pastí na vývojáře svobodného softwaru. Lákavé rysy knihovny jsou návnady; pokud použijete tuto knihovnu, spadnete do pasti, protože váš program nebude moci být užitečnou částí svobodného operačního systému. (Stručně řečeno, můžeme zahrnout váš program, ale nebude <em>fungovat</em> bez dané knihovny.) Ještě hůře, pokud se program využívající proprietární knihovnu stane populární, může nalákat jiné nic netušící programátory do pasti.

note: type: Content of: <div><p>
en: The first instance of this problem was the Motif toolkit, back in the 80s.  Although there were as yet no free operating systems, it was clear what problem Motif would cause for them later on.  The GNU Project responded in two ways: by asking individual free software projects to support the free X Toolkit widgets as well as Motif, and by asking for someone to write a free replacement for Motif.  The job took many years; LessTif, developed by the Hungry Programmers, became powerful enough to support most Motif applications only in 1997.
cs: První ukázkou tohoto problému byla v osmdesátých letech sada nástrojů Motif. Přestože zde ještě nebyly svobodné operační systémy, bylo zřejmé, jakým problémem pro ně později Motif bude. GNU projekt na to reagoval dvěma způsoby: požádal jednotlivé projekty svobodného softwaru, aby podporovaly svobodné ovládací prvky X Toolkitu stejně jako ty z Motifu a požádal také, aby někdo napsal svobodnou náhradu za Motif. Trvalo to velmi dlouho; LessTif, vyvíjený skupinou Hungry Programmers („Hladoví programátoři“), se stal dostatečně výkonným aby podporoval většinu aplikací Motifu až v roce 1997.

note: type: Content of: <div><p>
en: Between 1996 and 1998, another nonfree <abbr title="Graphical User Interface">GUI</abbr> toolkit library, called Qt, was used in a substantial collection of free software, the desktop <abbr title="K Desktop Environment">KDE</abbr>.
cs: V letech 1996 až 1998 se používala jiná nesvobodná <abbr title="Graphical User Interface">GUI</abbr> knihovna nazvaná Qt v důležité kolekci svobodného softwaru, desktopovém prostředí KDE.

note: type: Content of: <div><p>
en: Free GNU/Linux systems were unable to use KDE, because we could not use the library.  However, some commercial distributors of GNU/Linux systems who were not strict about sticking with free software added KDE to their systems&mdash;producing a system with more capabilities, but less freedom.  The KDE group was actively encouraging more programmers to use Qt, and millions of new &ldquo;Linux users&rdquo; had never been exposed to the idea that there was a problem in this.  The situation appeared grim.
cs: Svobodné GNU/Linux systémy nemohly použít KDE, protože jsme nemohli používat danou knihovnu (Qt). Avšak někteří komerční distributoři systémů GNU/Linux, ti kteří striktně nelpěli na svobodném softwaru, přidávali ke svým systémům KDE – vytvářeli tak schopnější systém, který byl však ošizen co se svobody týče. Skupina KDE aktivně povzbuzovala programátory, aby používali Qt, a milióny nových „linuxových uživatelů“ nebyly nikdy seznámeny s tím, že je s tím něco v nepořádku. Situace vypadala hrozivě.

note: type: Content of: <div><p>
en: The free software community responded to the problem in two ways: GNOME and Harmony.
cs: Komunita svobodného softwaru odpověděla na problém dvěma způsoby: GNOME a Harmony.

note: type: Content of: <div><p>
en: GNOME, the GNU Network Object Model Environment, is GNU's desktop project.  Started in 1997 by Miguel de Icaza, and developed with the support of Red Hat Software, GNOME set out to provide similar desktop facilities, but using free software exclusively.  It has technical advantages as well, such as supporting a variety of languages, not just C++.  But its main purpose was freedom: not to require the use of any nonfree software.
cs: GNOME, GNU Network Object Model Environment, je desktopovým projektem GNU. Zahájil ho Miguel de Icaza v roce 1997 a vyvíjel ho s podporou Red Hat Software. GNOME chtěl poskytnout podobná desktopová zázemí, které by však používalo pouze svobodný software. Měl rovněž technické výhody, jako například podporu mnoha jazyků, nikoliv jen C++. Hlavním důvodem však byla svoboda: aby nebylo třeba používat jakýkoliv nesvobodný software.

note: type: Content of: <div><p>
en: Harmony is a compatible replacement library, designed to make it possible to run KDE software without using Qt.
cs: Harmony je kompatibilní náhrada knihovny, navržená tak, aby umožňovala spustit KDE software bez použití Qt.

note: type: Content of: <div><p>
en: How will we respond to the next tempting nonfree library? Will the whole community understand the need to stay out of the trap? Or will many of us give up freedom for convenience, and produce a major problem? Our future depends on our philosophy.
cs: Jak zareagujeme na další lákavou nesvobodnou knihovnu? Porozumí celá komunita tomu, že je třeba nespadnout do pasti? Nebo se mnozí z nás vzdají svobody ve prospěch pohodlí a vznikne velký problém? Naše budoucnost závisí na naší filozofii.

note: type: Content of: <div><h4>
en: Software patents
cs: Softwarové patenty

note: type: Content of: <div><p>
en: There are ways to cope with patents: we can search for evidence that a patent is invalid, and we can look for alternative ways to do a job.  But each of these methods works only sometimes; when both fail, a patent may force all free software to lack some feature that users want.  After a long wait, the patents expire, but what will we do until then?
cs: Jsou různé způsoby jak si poradit s patenty: můžeme hledat důkaz, že patent je neplatný, anebo se můžeme hledat alternativní řešení, abychom mohli splnit požadovanou úlohu. Každá z těchto metod je však účinná pouze v některých případech; pokud obě dvě selžou, patent může přinutit všechen svobodný software, aby se vzdal některých částí, které uživatelé vyžadují. Po dlouhém čekání, patenty vyprší, ale co budeme dělat do té doby?

note: type: Content of: <div><p>
en: Those of us who value free software for freedom's sake will stay with free software anyway.  We will manage to get work done without the patented features.  But those who value free software because they expect it to be technically superior are likely to call it a failure when a patent holds it back.  Thus, while it is useful to talk about the practical effectiveness of the &ldquo;bazaar&rdquo; model of development, and the reliability and power of some free software, we must not stop there.  We must talk about freedom and principle.
cs: Ti, kteří si cení svobodný software díky svobodě, kterou poskytuje, u něho zůstanou. Pokusíme se dělat naši práci bez patentovaných součástí. Ti, kteří si svobodného software cení kvůli předpokladům, že bude technicky vyspělejším, nazvou pravděpodobně zbrzdění kvůli patentu selháním. Ačkoli je tedy užitečné hovořit o praktické účinnosti vývojového modelu zvaného „tržiště“  a spolehlivosti a výkonnosti svobodného softwaru, nesmíme se v tomto bodě zastavit. Musíme hovořit o svobodě a principu.

note: type: Content of: <div><h4>
en: Free documentation
cs: Svobodná dokumentace

note: type: Content of: <div><p>
en: The biggest deficiency in our free operating systems is not in the software&mdash;it is the lack of good free manuals that we can include in our systems.  Documentation is an essential part of any software package; when an important free software package does not come with a good free manual, that is a major gap.  We have many such gaps today.
cs: Největší nedostatek našich svobodných operačních systémů nespočívá v softwaru – je to nedostatek dobrých svobodných manuálů, které můžeme zahrnout do našich systémů. Dokumentace je nezbytnou součástí každého softwarového balíku; když sadě programů důležitého svobodného softwaru chybí dobrá svobodná příručka, je to velká mezera. V dnešní době máme mnoho takových mezer.

note: type: Content of: <div><p>
en: Free documentation, like free software, is a matter of freedom, not price.  The criterion for a free manual is pretty much the same as for free software: it is a matter of giving all users certain freedoms.  Redistribution (including commercial sale) must be permitted, online and on paper, so that the manual can accompany every copy of the program.
cs: Svobodná dokumentace, jako svobodný software, se vztahuje ke svobodě, nikoliv k ceně. Kritéria, která musí splňovat svobodná příručka, jsou prakticky totožná s kritérii pro svobodný software: jedná se o poskytnutí určitých svobod všem uživatelům. Musí být povolena redistribuce (včetně komerčního prodeje), a to jak v on-line, tak v tištěné podobě, aby manuál mohl doprovázet každou kopii programu.

note: type: Content of: <div><p>
en: Permission for modification is crucial too.  As a general rule, I don't believe that it is essential for people to have permission to modify all sorts of articles and books.  For example, I don't think you or I are obliged to give permission to modify articles like this one, which describe our actions and our views.
cs: Právo k úpravám je rovněž zásadní. Nevěřím ale tomu, že je pro lidi nezbytné mít povolení k modifikaci všech druhů článků a knih. Myslím si například, že vy nebo já smíme omezovat modifikaci článků jako je tento, kde se popisují naše činy a názory.

note: type: Content of: <div><p>
en: But there is a particular reason why the freedom to modify is crucial for documentation for free software.  When people exercise their right to modify the software, and add or change its features, if they are conscientious they will change the manual, too&mdash;so they can provide accurate and usable documentation with the modified program.  A nonfree manual, which does not allow programmers to be conscientious and finish the job, does not fill our community's needs.
cs: Je zde ovšem zvláštní důvod, proč je svoboda modifikace rozhodující pro dokumentaci svobodného softwaru. Pokud lidé uplatní svá práva modifikovat software a přidávat nebo měnit jeho části, jsou-li svědomití, změní také příručku – aby poskytli přesnou a použitelnou dokumentaci spolu s upraveným programem. Příručka, která programátorům nedovoluje svědomitě dokončit práci, nesplňuje potřeby komunity.

note: type: Content of: <div><p>
en: Some kinds of limits on how modifications are done pose no problem.  For example, requirements to preserve the original author's copyright notice, the distribution terms, or the list of authors, are OK.  It is also no problem to require modified versions to include notice that they were modified, even to have entire sections that may not be deleted or changed, as long as these sections deal with nontechnical topics.  These kinds of restrictions are not a problem because they don't stop the conscientious programmer from adapting the manual to fit the modified program.  In other words, they don't block the free software community from making full use of the manual.
cs: Některá omezení modifikací jsou stanovena tak, aby nezpůsobovala potíže. Například požadavky na zachování poznámky o původním autorovi a copyrightu, distribučních podmínek nebo seznamu autorů jsou v pořádku. Není problémem požadovat, aby upravené verze v sobě zahrnovaly poznámku o své modifikaci, včetně označení částí, které byly smazány či změněny, dokud tyto oddíly pojednávají o netechnických tématech. Tato omezení nepředstavují žádnou potíž, protože neznemožňují svědomitému programátorovi přizpůsobení příručky tak, aby se hodila k modifikovanému programu. Jinými slovy, neznemožňují komunitě svobodného software plně využívat manuál.

note: type: Content of: <div><p>
en: However, it must be possible to modify all the <em>technical</em> content of the manual, and then distribute the result in all the usual media, through all the usual channels; otherwise, the restrictions do obstruct the community, the manual is not free, and we need another manual.
cs: Nicméně musí být možné upravovat veškerý <em>technický</em> obsah manuálu a posléze redistribuovat výsledky přes běžná média, přes všechny běžné kanály; jinak jsou totiž omezení komunitě na obtíž, manuál není svobodný a je potřeba vytvořit jiný.

note: type: Content of: <div><p>
en: Will free software developers have the awareness and determination to produce a full spectrum of free manuals? Once again, our future depends on philosophy.
cs: Budou vývojáři svobodného softwaru odhodlaní vytvářet kompletní škálu svobodných příruček? Opět, naše budoucnost závisí na naší filozofii.

note: type: Content of: <div><h3>
en: We must talk about freedom
cs: Musíme mluvit o svobodě

note: type: Content of: <div><p>
en: The good consequences of this are evident: more interest in developing free software, more customers for free software businesses, and more ability to encourage companies to develop commercial free software instead of proprietary software products.
cs: Dobré následky jsou zřejmé: větší zájem o rozvoj svobodného softwaru, více zákazníků pro obchod se svobodným softwarem a větší schopnosti povzbuzovat společnosti, aby namísto proprietárních produktů vyvíjely komerční svobodný software.

note: type: Content of: <div><p>
en: But interest in the software is growing faster than awareness of the philosophy it is based on, and this leads to trouble.  Our ability to meet the challenges and threats described above depends on the will to stand firm for freedom.  To make sure our community has this will, we need to spread the idea to the new users as they come into the community.
cs: Zájem o software však narůstá rychleji než povědomí o filosofii, na níž je postaven, a to způsobuje potíže. Naše schopnost čelit výše popsaným výzvám a nebezpečím závisí na vůli pevně hájit svobodu. Abychom se ujistili, že naše komunita tuto vůli má, musíme předávat naše myšlenky a nápady všem nově příchozím členům v naší komunitě.

note: type: Content of: <div><p>
en: But we are failing to do so: the efforts to attract new users into our community are far outstripping the efforts to teach them the civics of our community.  We need to do both, and we need to keep the two efforts in balance.
cs: Bohužel však v tomto selháváme: úsilí přilákat do naší komunity nové uživatele dalece předstihuje úsilí naučit je chování naší komunity. Potřebujeme dělat obojí a udržet tato úsilí v rovnováze. [Proto také vznikl tento překlad. Zmiňte se o českém překladu stránek projektu GNU kamarádům a kolegům, ať se také dozví o naší komunitě – poznámka původního korektora]

note: type: Content of: <div><h3>
en: &ldquo;Open Source&rdquo;
cs: „Open Source“

note: type: Content of: <div><p>
en: Teaching new users about freedom became more difficult in 1998, when a part of the community decided to stop using the term &ldquo;free software&rdquo; and say &ldquo;open source software&rdquo; instead.
cs: Učení nových uživatelů svobodě se ztížilo v roce 1998, kdy se část komunity rozhodla přestat používat termín „svobodný software“ a namísto toho užívat termín „open source software“.

note: type: Content of: <div><p>
en: Some who favored this term aimed to avoid the confusion of &ldquo;free&rdquo; with &ldquo;gratis&rdquo;&mdash;a valid goal.  Others, however, aimed to set aside the spirit of principle that had motivated the free software movement and the GNU Project, and to appeal instead to executives and business users, many of whom hold an ideology that places profit above freedom, above community, above principle.  Thus, the rhetoric of &ldquo;open source&rdquo; focuses on the potential to make high-quality, powerful software, but shuns the ideas of freedom, community, and principle.
cs: Někteří z těch, co upřednostňovali tento výraz, si kladli za cíl, aby nedocházelo k záměně slov „svobodný“ se slovem „zdarma“ <a href="#tf1">[1]</a> – správný záměr. Jiní se naopak distancovali od ducha principu, jež motivoval hnutí svobodného software a uživatele GNU projektu, a aby se zalíbili vedoucím pracovníkům a firemním uživatelům, mnoho z nich následovalo ideologii, která staví zisk nad svobodu, nad komunitu, nad principy. Rétorika „open source“ se zaměřuje na možnost vytvářet vysoce kvalitní, silný software, ale vyhýbá se myšlenkám svobody, komunity a principu.

note: type: Content of: <div><p>
en: The &ldquo;Linux&rdquo; magazines are a clear example of this&mdash;they are filled with advertisements for proprietary software that works with GNU/Linux.  When the next Motif or Qt appears, will these magazines warn programmers to stay away from it, or will they run ads for it?
cs: Jasným příkladem tohoto jsou „linuxové“ magazíny – jsou plné inzerátů na proprietární software, který pracuje pod GNU/Linuxem. Až se objeví příští Motif či Qt, budou tyto magazíny před nimi programátory varovat, nebo na ně naopak otiskovat inzeráty?

note: type: Content of: <div><p>
en: The support of business can contribute to the community in many ways; all else being equal, it is useful.  But winning their support by speaking even less about freedom and principle can be disastrous; it makes the previous imbalance between outreach and civics education even worse.
cs: Podpora byznysu může být pro komunitu v mnoha ohledech přínosná; za jinak stejných okolností, je to užitečné. Ovšem získání jejich podpory tím, že budeme mluvit ještě méně o svobodě a principu, může být katastrofální; předchozí nevyváženost mezi rozsahem uživatelů a vzděláním se tak ještě zhoršuje.

note: type: Content of: <div><h3>
en: Try!
cs: Pokus se!

note: type: Content of: <div><p>
en: Yoda's aphorism (&ldquo;There is no &lsquo;try&rsquo;&rdquo;) sounds neat, but it doesn't work for me.  I have done most of my work while anxious about whether I could do the job, and unsure that it would be enough to achieve the goal if I did.  But I tried anyway, because there was no one but me between the enemy and my city.  Surprising myself, I have sometimes succeeded.
cs: Yodův aforismus („Neexistuje ‚pokus‘“) zní hezky, ale pro mě je neplatná. Většinu své práce jsem dělal s úzkostí, zda na ní mám a v nejistotě, zda dosáhnu cíle, který jsem si vytyčil. Přesto jsem se pokusil, protože mezi mým městem a nepřítelem nebyl nikdo jiný než já. Ke svému překvapení jsem občas uspěl.

note: type: Content of: <div><p>
en: Sometimes I failed; some of my cities have fallen.  Then I found another threatened city, and got ready for another battle.  Over time, I've learned to look for threats and put myself between them and my city, calling on other hackers to come and join me.
cs: Občas jsem neuspěl; některé z mých měst padly. Poté jsem našel další ohrožené město a připravil se na bitvu. Po čase jsem se naučil vyhledávat hrozby a stavět se mezi ně a mé město, vyzývaje ostatní hackery, aby přišli a připojili se ke mně.

note: type: Content of: <div><p>
en: Nowadays, often I'm not the only one.  It is a relief and a joy when I see a regiment of hackers digging in to hold the line, and I realize, this city may survive&mdash;for now.  But the dangers are greater each year, and now Microsoft has explicitly targeted our community.  We can't take the future of freedom for granted.  Don't take it for granted! If you want to keep your freedom, you must be prepared to defend it.
cs: Nyní již často nejsem sám. Je to pro mě úleva a radost, když vidím zástupy hackerů, kteří se pouštějí do téhož, aby pokračovali, a uvědomuji si, že by toto město mohlo přežít – prozatím. Nebezpečí jsou však rok od roku větší a nyní se Microsoft explicitně zaměřil na naši komunitu. Nemůžeme pokládat budoucnost svobody za samozřejmou. Neberte to jako samozřejmost! Jestliže si chcete udržet svoji svobodu, musíte být připraveni ji bránit.

note: TRANSLATORS: Use space (SPC) as msgstr if you don't have notes. type: Content of: <div>
en: *GNUN-SLOT: TRANSLATOR'S NOTES*
cs: <h3>Poznámky překladatele</h3> <ol> <li id="tf1"> Narážíme tu na rozdíl mezi angličtinou a češtinou. Zatímco angličtina má jedno slovo: „free“, v češtině tento problém řešit nemusíme – dokážeme oba významy jasně rozlišit, protože používáme dvě různá slova: „zdarma“ a „svobodný“. Proto se také někdy v angličtině používá slovo „libre“ (přejaté ze Španělštiny nebo Francouzštiny), pomocí nějž můžeme v anglických textech akcentovat právě význam svobody a není zaměnitelné se „zdarma“ (pro něj naopak můžeme použít „gratis“). </li> </ol>

note: type: Content of: <div><div><p>
en: Please send general FSF &amp; GNU inquiries to <a href="mailto:gnu@gnu.org">&lt;gnu@gnu.org&gt;</a>.  There are also <a href="/contact/">other ways to contact</a> the FSF.  Broken links and other corrections or suggestions can be sent to <a href="mailto:webmasters@gnu.org">&lt;webmasters@gnu.org&gt;</a>.
cs: Dotazy ohledně FSF a GNU prosím posílejte na <a href="mailto:gnu@gnu.org">&lt;gnu@gnu.org&gt;</a>.  Jsou tu i <a href="/contact/">další možnosti jak kontaktovat</a> nadaci FSF. Ohledně nefunkčních odkazů a dalších návrhů nebo oprav se prosím obracejte na <a href="mailto:webmasters@gnu.org">&lt;webmasters@gnu.org&gt;</a>.

note: type: Content of: <div><p>
en: This page is licensed under a <a rel="license" href="http://creativecommons.org/licenses/by-nd/4.0/">Creative Commons Attribution-NoDerivatives 4.0 International License</a>.
cs: Tato stránka je vydána pod licencí <a rel="license" href="http://creativecommons.org/licenses/by-nd/4.0/deed.cs">Creative Commons Uveďte původ-Nezpracovávejte 4.0 Mezinárodní</a>.

note: TRANSLATORS: Use space (SPC) as msgstr if you don't want credits. type: Content of: <div><div>
en: *GNUN-SLOT: TRANSLATOR'S CREDITS*
cs: Editor a spoluautor překladu: František Kučera.

note: timestamp start type: Content of: <div><p>
en: Updated:
cs: Aktualizováno:
