thegnuproject.html - en to fi translation catalogue (142 entries)

note: type: Content of: <title>
en: About the GNU Project - GNU Project - Free Software Foundation
fi: GNU-projekti - GNU-projekti - Free Software Foundation

note: type: Content of: <div><h2>
en: The GNU Project
fi: GNU-projekti

note: type: Content of: <div><h3>
en: The first software-sharing community
fi: Ensimmäinen ohjelmistojenjakamisyhteisö

note: type: Content of: <div><p>
en: When I started working at the <abbr title="Massachusetts Institute of Technology">MIT</abbr> Artificial Intelligence Lab in 1971, I became part of a software-sharing community that had existed for many years.  Sharing of software was not limited to our particular community; it is as old as computers, just as sharing of recipes is as old as cooking.  But we did it more than most.
fi: Kun aloin työskentelemään <abbr title="Massachusetts Institute of Technology">MIT</abbr>:n keinoälylaboratoriossa vuonna 1971 tulin osaksi ohjelmistojenjakamisyhteisöä, joka oli ollut olemassa useita vuosia. Ohjelmien jakaminen ei ollut rajoittunut vain meidän yhteisöömme; se oli niin vanha kuin tietokoneet, kuten reseptien jakaminen on yhtä vanhaa kuin ruoanlaitto. Mutta me teimme sitä enemmän kuin muut.

note: type: Content of: <div><div><p>
en: Why it is even more important than ever <a href="/philosophy/free-software-even-more-important.html">to insist that the software we use be free</a>.
fi: Miksi <a href="/philosophy/free-software-even-more-important.html">ainoastaan vapaiden ohjelmistojen käyttäminen on tärkeämpää kuin koskaan</a>.

note: type: Content of: <div><h3>
en: The collapse of the community
fi: Yhteisön romahtaminen

note: type: Content of: <div><p>
en: The situation changed drastically in the early 1980s when Digital discontinued the PDP-10 series.  Its architecture, elegant and powerful in the 60s, could not extend naturally to the larger address spaces that were becoming feasible in the 80s.  This meant that nearly all of the programs composing ITS were obsolete.
fi: Tilanne muuttui voimakkaasti 1980-luvun alussa kun Digital lopetti PDP-10-tietokoneiden valmistamisen. Sen hieno ja tehokas arkkitehtuuri 60-luvulla ei voinut enää laajentua luonnollisesti suuriin osoiteavaruuksiin jotka tulivat mahdollisiksi 80-luvulla. Tämä tarkoitti sitä että lähes kaikki ohjelmat joista ITS koostui olivat tulleet vanhentuneiksi.

note: type: Content of: <div><p>
en: The modern computers of the era, such as the VAX or the 68020, had their own operating systems, but none of them were free software: you had to sign a nondisclosure agreement even to get an executable copy.
fi: Modernit sen aikaiset tietokoneet kuten VAX tai 68020 omasivat omat käyttöjärjestelmänsä, mutta mikään niistä ei ollut vapaa: sinun täytyi allekirjoittaa vaitiolosopimus, että sait edes suoritettavan kopion.

note: type: Content of: <div><p>
en: This meant that the first step in using a computer was to promise not to help your neighbor.  A cooperating community was forbidden.  The rule made by the owners of proprietary software was, &ldquo;If you share with your neighbor, you are a pirate.  If you want any changes, beg us to make them.&rdquo;
fi: Tämä tarkoitti sitä, että ensimmäinen lupaus tietokoneen käyttämisessä oli olla auttamatta naapuria. Yhteistyössä toimiva yhteisö oli kielletty. Kaupallisten ei-vapaiden ohjelmistojen omistajien tekemä sääntö oli: “Jos jaat naapurisi kanssa olet piraatti. Jos haluat muutoksia, niin rukoile meitä tekemään ne”.

note: type: Content of: <div><p>
en: The idea that the proprietary software social system&mdash;the system that says you are not allowed to share or change software&mdash;is antisocial, that it is unethical, that it is simply wrong, may come as a surprise to some readers.  But what else could we say about a system based on dividing the public and keeping users helpless? Readers who find the idea surprising may have taken the proprietary software social system as a given, or judged it on the terms suggested by proprietary software businesses.  Software publishers have worked long and hard to convince people that there is only one way to look at the issue.
fi: Ei-vapaiden ohjelmistojen sosiaalinen järjestelmä, järjestelmä joka sanoo, että sinä et saa jakaa tai muuttaa ohjelmistoja on epäsosiaalinen, epäeettinen ja täysin väärin voi tulla joillekin lukijoille yllätyksenä. Mutta mitä muuta me voisimme sanoa järjestelmästä joka perustuu ihmisten erottamiseen ja käyttäjien pitämiseen avuttomina? Lukijat joista tämä idea on yllättävä ovat voineet pitää ei-vapaiden ohjelmistojen sosiaalista järjestelmää itsestäänselvyytenä tai tuomittuna heille ei-vapaan ohjelmistobisneksen termein. Ohjelmistojen julkaisijat ovat työskennelleet pitkään ja kovasti vakuuttaakseen ihmiset siitä että on vain yksi näkökulma asiaan.

note: type: Content of: <div><p>
en: One assumption is that software companies have an unquestionable natural right to own software and thus have power over all its users.  (If this were a natural right, then no matter how much harm it does to the public, we could not object.)  Interestingly, the US Constitution and legal tradition reject this view; copyright is not a natural right, but an artificial government-imposed monopoly that limits the users' natural right to copy.
fi: Yksi oletus on se, että ohjelmistoyhtiöt omaavat kyseenalaistamattoman oikeuden ohjelmiin ja täten kaikkiin ohjelmistojen käyttäjiin. (Jos tämä olisi luonnollinen oikeus niin vaikka se kuinka vahingoittaisi ihmisiä emme voisi protestoida sitä vastaan.) Mielenkiintoista on se, että USA:n perustuslaki ja laillinen traditio hylkäävät tämän näkymän; copyright ei ole luonnollinen oikeus vaan keinotekoinen hallituksen pakottama monopoli joka rajoittaa käyttäjän luonnollista oikeutta kopioida.

note: type: Content of: <div><p>
en: Another unstated assumption is that the only important thing about software is what jobs it allows you to do&mdash;that we computer users should not care what kind of society we are allowed to have.
fi: Toinen oletus on se, että tärkeintä ohjelmistoissa on se että mitä sillä voi tehdä, että meidän tietokoneiden käyttäjien ei tulisi välittää siitä minkälainen yhteisö meillä saa olla.

note: type: Content of: <div><p>
en: A third assumption is that we would have no usable software (or would never have a program to do this or that particular job) if we did not offer a company power over the users of the program.  This assumption may have seemed plausible, before the free software movement demonstrated that we can make plenty of useful software without putting chains on it.
fi: Kolmas oletus on se, että meillä ei olisi käyttökelpoisia ohjelmia (tai ei olisi jotain tiettyä ohjelmaa tekemään joku erityinen asia) jos me emme antaisi yhtiölle valtaa kaikkiin ohjelman käyttäjiin. Tämä oletus on saattanut olla vakuuttava ennen kuin vapaiden ohjelmistojen liike osoitti, että me voimme tehdä paljon käyttökelpoisia ohjelmia kahlitsematta niitä.

note: type: Content of: <div><p>
en: If we decline to accept these assumptions, and judge these issues based on ordinary commonsense morality while placing the users first, we arrive at very different conclusions.  Computer users should be free to modify programs to fit their needs, and free to share software, because helping other people is the basis of society.
fi: Jos me epäämme nämä oletukset ja tuomitsemme nämä asiat perustuen tavalliseen järkevään moraaliin, laittaen käyttäjät ensimmäiseksi päädymme hyvin erilaisiin johtopäätöksiin. Tietokoneiden käyttäjien tulisi olla vapaita muokkaamaan ohjelmia tarpeisiinsa ja olla vapaita jakamaan ohjelmistoja, koska toisten ihmisten auttaminen on yhteiskunnan perusasia.

note: type: Content of: <div><h3>
en: A stark moral choice
fi: Perustava moraalinen valinta

note: type: Content of: <div><p>
en: With my community gone, to continue as before was impossible.  Instead, I faced a stark moral choice.
fi: Yhteisöni kadotessa jatkaminen kuten ennen oli mahdotonta. Sen sijaan kohtasin perustavaa laatua olevan moraalisen valinnan.

note: type: Content of: <div><p>
en: The easy choice was to join the proprietary software world, signing nondisclosure agreements and promising not to help my fellow hacker.  Most likely I would also be developing software that was released under nondisclosure agreements, thus adding to the pressure on other people to betray their fellows too.
fi: Helppo valinta olisi liittyä ei-vapaiden ohjelmistojen maailmaan allekirjoittaen vaitiolosopimuksia ja luvaten olla auttamatta hakkerikaveriani. Todennäköisesti minä olisin myös kehittämässä ohjelmistoja jotka julkaistaan vaitiolovelvollisuuden alla, näin lisäten muiden ihmisten painetta heidän kavereidensa pettämiseen.

note: type: Content of: <div><p>
en: I could have made money this way, and perhaps amused myself writing code.  But I knew that at the end of my career, I would look back on years of building walls to divide people, and feel I had spent my life making the world a worse place.
fi: Olisin voinut tehdä rahaa näin ja ehkä huvittaa itseäni kirjoittamassa koodia. Mutta tiesin, että urani lopulla katsoisin taakseni ja näkisin ne vuodet rakentaessani muureja ihmisten erottamiseksi ja käyttäen koko elämäni tehdäkseni maailmasta huonomman paikan.

note: type: Content of: <div><p>
en: I had already experienced being on the receiving end of a nondisclosure agreement, when someone refused to give me and the MIT AI Lab the source code for the control program for our printer.  (The lack of certain features in this program made use of the printer extremely frustrating.)  So I could not tell myself that nondisclosure agreements were innocent.  I was very angry when he refused to share with us; I could not turn around and do the same thing to everyone else.
fi: Olin jo kokenut vaitiolosopimuksen vastaanottajana olemisen kun joku kieltäytyi antamasta minulle ja MIT:n keinoälylaboratoriolle lähdekoodia tulostimemme ohjausohjelmaan. (Eräiden ominaisuuksien puute tässä ohjelmassa teki tulostimen käyttämisen erittäin turhauttavaksi.) Joten en voinut sanoa itselleni, että vaitiolosopimukset olivat viattomia. Olin erittäin vihainen kun hän kieltäytyi jakamasta meidän kanssamme; en voinut kääntyä ja tehdä saman muille.

note: type: Content of: <div><p>
en: Another choice, straightforward but unpleasant, was to leave the computer field.  That way my skills would not be misused, but they would still be wasted.  I would not be culpable for dividing and restricting computer users, but it would happen nonetheless.
fi: Toinen vaihtoehto, selvä mutta epämiellyttävä oli jättää tietokoneet. Näin minun taitojani ei käytettäisi väärin mutta ne olisivat kuitenkin hukattu. En voinut olla syyllinen käyttäjien erottamiseen ja rajoittamiseen mutta se tapahtuisi kuitenkin.

note: type: Content of: <div><p>
en: So I looked for a way that a programmer could do something for the good.  I asked myself, was there a program or programs that I could write, so as to make a community possible once again?
fi: Joten punnitsin eri vaihtoehtoja joilla ohjelmoija saattaisi tehdä jotain hyvää. Kysyin itseltäni: “Olisiko ohjelma tai ohjelmia joita voisin kirjoittaa tehdäkseni yhteisön mahdolliseksi taas kerran?”

note: type: Content of: <div><p>
en: The answer was clear: what was needed first was an operating system.  That is the crucial software for starting to use a computer.  With an operating system, you can do many things; without one, you cannot run the computer at all.  With a free operating system, we could again have a community of cooperating hackers&mdash;and invite anyone to join.  And anyone would be able to use a computer without starting out by conspiring to deprive his or her friends.
fi: Vastaus oli selvä: se mitä tarvittiin ensimmäiseksi oli käyttöjärjestelmä. Se on kriittinen ohjelmisto tietokoneen käyttämisessä. Käyttöjärjestelmän avulla voi tehdä monia asioita mutta ilman sellaista ei voi käyttää tietokonetta ollenkaan. Vapaan käyttöjärjestelmän avulla me mahdollistaisimme taas hakkereiden yhteisön joka tekee yhteistyötä ja kutsua kenet tahansa mukaan. Ja kuka tahansa pystyisi käyttämään tietokonetta toimimatta ystäviään vastaan.

note: type: Content of: <div><p>
en: An operating system does not mean just a kernel, barely enough to run other programs.  In the 1970s, every operating system worthy of the name included command processors, assemblers, compilers, interpreters, debuggers, text editors, mailers, and much more.  ITS had them, Multics had them, VMS had them, and Unix had them.  The GNU operating system would include them too.
fi: Käyttöjärjestelmä ei tarkoita vain ydintä joka on tuskin tarpeeksi muiden ohjelmien ajamiseen. 1970-luvulla jokainen mainitsemisen arvoinen käyttöjärjestelmä sisälsi komentotulkkeja, assemblereita, kääntäjiä, tulkkeja, debuggereita, tekstieditoreita, postitusohjelmia ja paljon muutakin. ITS:ssä, Multics:ssa, VMS:ssä ja Unix:ssa olivat ne. GNU-käyttöjärjestelmä sisältäisi myös ne.

note: type: Content of: <div><blockquote><p>
en: If I am not for myself, who will be for me?
fi: Jos minä en ole itselleni, kuka on minulle?

note: type: Content of: <div><blockquote><p>
en: If I am only for myself, what am I?
fi: Jos olen vain itselleni, mikä minä olen?

note: type: Content of: <div><blockquote><p>
en: If not now, when?
fi: Jos ei nyt, koska?

note: type: Content of: <div><p>
en: The decision to start the GNU Project was based on a similar spirit.
fi: Päätös GNU-projektin aloittamisesta perustui samanlaiseen henkeen.

note: type: Content of: <div><h3>
en: Free as in freedom
fi: Vapaus

note: type: Content of: <div><p>
en: The term &ldquo;free software&rdquo; is sometimes misunderstood&mdash;it has nothing to do with price.  It is about freedom.  Here, therefore, is the definition of free software.
fi: Termi vapaa ohjelmisto ymmärretään joskus väärin. Sillä ei ole mitään tekemistä hinnan kanssa. On vain kyse vapaudesta. Siksi tässä on määritelmä termistä vapaa ohjelmisto.

note: type: Content of: <div><p>
en: A program is free software, for you, a particular user, if:
fi: Ohjelmisto on vapaa sinulle, käyttäjälle jos:

note: type: Content of: <div><ul><li>
en: You have the freedom to run the program as you wish, for any purpose.
fi: Sinulla on vapaus käyttää ohjelmaa, mihin tahansa tarkoitukseen.

note: type: Content of: <div><ul><li>
en: You have the freedom to modify the program to suit your needs.  (To make this freedom effective in practice, you must have access to the source code, since making changes in a program without having the source code is exceedingly difficult.)
fi: Sinulla on vapaus muokata ohjelmaa tarpeisiisi. (Tämän vapauden toteuttaminen käytännössä vaatii että sinulla on pääsy lähdekoodiin, koska muutosten tekeminen ohjelmaan ilman lähdekoodia on erittäin vaikeaa.)

note: type: Content of: <div><ul><li>
en: You have the freedom to redistribute copies, either gratis or for a fee.
fi: Sinulla on vapaus levittää kopioita, joko ilmaiseksi tai maksua vastaan.

note: type: Content of: <div><ul><li>
en: You have the freedom to distribute modified versions of the program, so that the community can benefit from your improvements.
fi: Sinulla on vapaus levittää muokattuja versioita ohjelmasta siten , että yhteisö voi hyötyä tekemistäsi muutoksista.

note: type: Content of: <div><p>
en: Since &ldquo;free&rdquo; refers to freedom, not to price, there is no contradiction between selling copies and free software.  In fact, the freedom to sell copies is crucial: collections of free software sold on CD-ROMs are important for the community, and selling them is an important way to raise funds for free software development.  Therefore, a program which people are not free to include on these collections is not free software.
fi: Koska termi vapaa viittaa vapauteen eikä hintaan, ei ole ristiriitaa vapaiden ohjelmistojen myynnissä. Itse asiassa vapaus myydä kopioita on tärkeä: kokoelmat vapaita ohjelmistoja joita myydään CD-ROM-levyillä ovat tärkeitä yhteisölle ja niiden myyminen on tärkeä tapa hankkia rahoitusta vapaiden ohjelmistojen kehittämiseen. Täten ohjelma jota ihmiset eivät ole vapaita laittamaan joihinkin näistä kokoelmista ei ole vapaa ohjelma.

note: type: Content of: <div><h3>
en: GNU software and the GNU system
fi: GNU-ohjelmistot ja GNU-järjestelmä

note: type: Content of: <div><p>
en: Developing a whole system is a very large project.  To bring it into reach, I decided to adapt and use existing pieces of free software wherever that was possible.  For example, I decided at the very beginning to use TeX as the principal text formatter; a few years later, I decided to use the X Window System rather than writing another window system for GNU.
fi: Kokonaisen järjestelmän kehittäminen on suuri projekti. Tehdäkseni sen mahdolliseksi päätin sovittaa ja käyttää siihen jo olemassa olevia vapaita ohjelmistoja aina kun oli mahdollista. Esimerkiksi päätin heti alussa käyttää TeX:iä tekstinmuotoilijana ja muutama vuosi sen jälkeen päätin käyttää X-ikkunointijärjestelmää oman ikkunointijärjestelmän GNU:lle kirjoittamisen sijasta.

note: type: Content of: <div><p>
en: Because of these decisions, and others like them, the GNU system is not the same as the collection of all GNU software.  The GNU system includes programs that are not GNU software, programs that were developed by other people and projects for their own purposes, but which we can use because they are free software.
fi: Tämän päätöksen takia GNU-järjestelmä ei ole sama kuin kokoelma GNU-ohjelmistoja. GNU-järjestelmä sisältää ohjelmia jotka eivät ole GNU-ohjelmia, ohjelmia jotka muut ihmiset ja projektit ovat kehittäneet omiin käyttötarkoituksiinsa mutta joita me voimme käyttää koska ne ovat vapaita ohjelmistoja.

note: type: Content of: <div><h3>
en: Commencing the project
fi: Projektin aloittaminen

note: type: Content of: <div><p>
en: In January 1984 I quit my job at MIT and began writing GNU software.  Leaving MIT was necessary so that MIT would not be able to interfere with distributing GNU as free software.  If I had remained on the staff, MIT could have claimed to own the work, and could have imposed their own distribution terms, or even turned the work into a proprietary software package.  I had no intention of doing a large amount of work only to see it become useless for its intended purpose: creating a new software-sharing community.
fi: Tammikuussa 1984 lopetin työni MIT:ssä ja aloin kirjoittamaan GNU-ohjelmia. MIT:n jättäminen oli tarpeellista koska näin se ei voinut vaikuttaa GNU:n levittämiseen vapaana ohjelmistona. Jos olisin pysynyt MIT:n henkilökunnassa, MIT olisi voinut väittää työtäni omakseen ja määrätä omat levityssäännöt tai jopa muuttaa työn ei-vapaaksi ohjelmistoksi.

note: type: Content of: <div><p>
en: However, Professor Winston, then the head of the MIT AI Lab, kindly invited me to keep using the lab's facilities.
fi: Kuitenkin professori Winston, silloinen MIT:n keinoälylaboratorion johtaja kutsui minut sydämellisesti jatkamaan laboratorion laitteiston käyttämistä.

note: type: Content of: <div><h3>
en: The first steps
fi: Ensiaskeleet

note: type: Content of: <div><p>
en: He responded derisively, stating that the university was free but the compiler was not.  I therefore decided that my first program for the GNU Project would be a multilanguage, multiplatform compiler.
fi: Hän vastasi naurettavasti kertoen, että yliopisto oli vapaa mutta kääntäjä ei. Täten päätin että ensimmäinen ohjelmani GNU-projektille olisi kääntäjä joka tukisi useita laitteistoalustoja ja ohjelmointikieliä.

note: type: Content of: <div><p>
en: Hoping to avoid the need to write the whole compiler myself, I obtained the source code for the Pastel compiler, which was a multiplatform compiler developed at Lawrence Livermore Lab.  It supported, and was written in, an extended version of Pascal, designed to be a system-programming language.  I added a C front end, and began porting it to the Motorola 68000 computer.  But I had to give that up when I discovered that the compiler needed many megabytes of stack space, and the available 68000 Unix system would only allow 64k.
fi: Toivoen että välttäisin koko kääntäjän kirjoittamisen itse, hankin lähdekoodin Pastel-kääntäjään joka tuki useita laitteistoalustoja ja se oli kehitetty Lawrence Livermore Lab:ssa. Se oli kirjoitettu järjestelmäohjelmointiin suunnitellulla laajennetulla Pascal- versiolla jota se myös tuki. Lisäsin C-liittymän siihen ja aloin sovittamaan sitä Motorola 68000-tietokoneelle. Mutta minun täytyi luovuttaa kun huomasin, että kääntäjä vaati useita megatavuja tilaa pinosta ja saatavilla oleva 68000 Unix-järjestelmä sallisi vain 64 kilotavua.

note: type: Content of: <div><p>
en: I began work on GNU Emacs in September 1984, and in early 1985 it was beginning to be usable.  This enabled me to begin using Unix systems to do editing; having no interest in learning to use vi or ed, I had done my editing on other kinds of machines until then.
fi: Aloin työskentelemään GNU Emacsin parissa syyskuussa 1984, ja vuoden 1985 alussa se alkoi olla käytettävä. Tämä mahdollisti minulle Unix-järjestelmien käytön tekstin editoinnissa koska minulla ei ollut mitään mielenkiintoa opetella vi- tai ed-editoreita olin tehnyt editointini muunlaisilla koneilla sitä ennen.

note: type: Content of: <div><p>
en: At this point, people began wanting to use GNU Emacs, which raised the question of how to distribute it.  Of course, I put it on the anonymous ftp server on the MIT computer that I used.  (This computer, prep.ai.mit.edu, thus became the principal GNU ftp distribution site; when it was decommissioned a few years later, we transferred the name to our new ftp server.)  But at that time, many of the interested people were not on the Internet and could not get a copy by ftp.  So the question was, what would I say to them?
fi: Tässä vaiheessa ihmiset alkoivat haluta käyttää GNU Emacs:ia josta aiheutui kysymys kuinka levittää sitä. Tietenkin laitoin sen anonyymiftp-palvelimelle tietokoneelle jota olin käyttänyt MIT:ssä. (Tämä tietokone, prep.ai.mit.edu, tuli näin ensisijaiseksi GNU:n ftp-levityspaikaksi; kun se poistui käytöstä pari vuotta myöhemmin, siirsimme nimen uudelle ftp-palvelimellemme.) Mutta sinä aikana monet kiinnostuneet ihmiset eivät olleet Internetissä eivätkä siten voineet saada kopiota ftp:llä. Joten kysymys oli; mitä sanoisin heille?

note: type: Content of: <div><p>
en: I could have said, &ldquo;Find a friend who is on the net and who will make a copy for you.&rdquo; Or I could have done what I did with the original PDP-10 Emacs: tell them, &ldquo;Mail me a tape and a <abbr title="Self-addressed Stamped Envelope">SASE</abbr>, and I will mail it back with Emacs on it.&rdquo; But I had no job, and I was looking for ways to make money from free software.  So I announced that I would mail a tape to whoever wanted one, for a fee of $150.  In this way, I started a free software distribution business, the precursor of the companies that today distribute entire GNU/Linux system distributions.
fi: Olisin voinut sanoa: "Etsi ystävä joka on verkossa ja voi tehdä kopion sinulle." Tai olisin voinut tehdä saman kuin alkuperäisen PDP-10 Emacsin kanssa: kertoa heille: "Lähetä minulle kasettinauha ja <abbr title="Self-addressed Stamped Envelope">SASE</abbr>, ja lähetän sen takaisin Emacsin kanssa." Mutta minulla ei ollut työtä, ja olin etsimässä tapoja saada rahaa vapaasta ohjelmistosta.  Joten, ilmaisin että postittaisin nauhoja niille, jotka haluaisivat sellaisen, 150 dollarin maksusta.  Tällä tavalla, aloitin vapaan ohjelmiston jakelu-bisneksen, edeltäjä yrityksille, jotka tänään jakelevat kokonaisia GNU/Linux-jakelupaketteja.

note: type: Content of: <div><h3>
en: Is a program free for every user?
fi: Onko ohjelma vapaa kaikille sen käyttäjille?

note: type: Content of: <div><p>
en: If a program is free software when it leaves the hands of its author, this does not necessarily mean it will be free software for everyone who has a copy of it.  For example, <a href="/philosophy/categories.html#PublicDomainSoftware"> public domain software</a> (software that is not copyrighted) is free software; but anyone can make a proprietary modified version of it.  Likewise, many free programs are copyrighted but distributed under simple permissive licenses which allow proprietary modified versions.
fi: Jos ohjelma on vapaa kun tekijä julkaisee sen ei välttämättä tarkoita sitä, että se tulee olemaan vapaa kaikille jotka saavat kopion siitä. Esimerkiksi, <a href="/philosophy/categories.html#PublicDomainSoftware">“public domain”-ohjelmisto</a> (ohjelmisto jolla ei ole copyrightia) on vapaa mutta kuka tahansa voi tehdä muokatun, ei-vapaan version siitä. Samoin monet vapaat ohjelmat ovat copyrightin alla mutta levitettynä yksinkertaisilla, sallivilla lisensseillä jotka sallivat ei-vapaiden versioiden tekemisen.

note: type: Content of: <div><p>
en: The paradigmatic example of this problem is the X Window System.  Developed at MIT, and released as free software with a permissive license, it was soon adopted by various computer companies.  They added X to their proprietary Unix systems, in binary form only, and covered by the same nondisclosure agreement.  These copies of X were no more free software than Unix was.
fi: Paradigmaattinen esimerkki tästä ongelmasta on X-ikkunonitijärjestelmä. Kehitettynä MIT:ssä, ja levitettynä vapaana ohjelmana sallivalla lisenssillä se otettiin pian käyttöön useissa tietokonefirmoissa. He lisäsivät X:n heidän ei-vapaisiin Unix-järjestelmiinsä vain binäärimuodossa saman vaitiolosopimuksen kanssa. Nämä kopiot X:stä eivät olleet yhtään sen vapaampia kuin Unix oli.

note: type: Content of: <div><p>
en: This led to a paradoxical situation where two different ways of counting the amount of freedom gave different answers to the question, &ldquo;Is this program free?&rdquo; If you judged based on the freedom provided by the distribution terms of the MIT release, you would say that X was free software.  But if you measured the freedom of the average user of X, you would have to say it was proprietary software.  Most X users were running the proprietary versions that came with Unix systems, not the free version.
fi: Tämä johti paradoksiin jossa kaksi eri tapaa laskea vapauden määrä antoivat eri vastaukset kysymykseen “Onko tämä ohjelma vapaa?”. Jos päättäisit perustuen MIT:n version lisenssiin sanoisit, että X oli vapaa ohjelma. Mutta jos mittaisit keskimääräisen X:n käyttäjän vapautta sanoisit, että X ei ollut vapaa. Useimmat X:n käyttäjät ajoivat ei-vapaita versioita jotka tulivat Unix-järjestelmien mukana eivätkä vapaata versiota.

note: type: Content of: <div><h3>
en: Copyleft and the GNU GPL
fi: Copyleft ja GNU GPL

note: type: Content of: <div><p>
en: Copyleft uses copyright law, but flips it over to serve the opposite of its usual purpose: instead of a means for restricting a program, it becomes a means for keeping the program free.
fi: Copyleft käyttää copyright-lakia, mutta kääntää sen ympäri tehdäkseen normaalin tarkoituksensa vastakohdan: sen sijaan, että se rajoittaa ohjelmaa, siitä tulee tarkoitus pitää ohjelma vapaana.

note: type: Content of: <div><p>
en: The central idea of copyleft is that we give everyone permission to run the program, copy the program, modify the program, and distribute modified versions&mdash;but not permission to add restrictions of their own.  Thus, the crucial freedoms that define &ldquo;free software&rdquo; are guaranteed to everyone who has a copy; they become inalienable rights.
fi: Copyleftin perusidea on se, että me annamme kaikille luvan ajaa ohjelmaa, kopioida ohjelmaa ja levittää muokattuja versioita ohjelmasta mutta ei lupaa lisätä omia rajoituksiaan. Näin tärkeät vapaudet jotka määrittävät termin vapaa ohjelmisto ovat taatut jokaiselle jolla kopio on; niistä tulee luovuttamattomia oikeuksia.

note: type: Content of: <div><p>
en: For an effective copyleft, modified versions must also be free.  This ensures that work based on ours becomes available to our community if it is published.  When programmers who have jobs as programmers volunteer to improve GNU software, it is copyleft that prevents their employers from saying, &ldquo;You can't share those changes, because we are going to use them to make our proprietary version of the program.&rdquo;
fi: Jotta copyleft toimisi tulisi muokattujen versioiden myös olla vapaita. Tämä takaa sen, että työ joka perustuu meihin tulee saataville yhteisölle jos se on julkistettu. Kun ohjelmoijat jotka ohjelmoivat työkseen parantavat vapaaehtoisesti GNU-ohjelmia copyleft estää heidän työnantajiaan sanomasta: “Sinä et voi jakaa näitä muutoksia, koska me aiomme tehdä ei-vapaan version tuosta ohjelmasta.”

note: type: Content of: <div><p>
en: The requirement that changes must be free is essential if we want to ensure freedom for every user of the program.  The companies that privatized the X Window System usually made some changes to port it to their systems and hardware.  These changes were small compared with the great extent of X, but they were not trivial.  If making changes were an excuse to deny the users freedom, it would be easy for anyone to take advantage of the excuse.
fi: Vaatimus siitä, että muutosten täytyy olla vapaita on olennainen jos me haluamme taata vapauden joka käyttäjälle. Yhtiöt jotka yksityistivät X-ikkunointijärjestelmän tekivät yleensä joitain muutoksia sovittaakseen sen heidän laitteistoilleen ja järjestelmilleen. Nämä muutokset olivat pieniä verrattuna X:ään mutta ne eivät olleet mitättömiä. Jos muutoksien tekeminen on veruke vapauden kieltämiseksi käyttäjiltä kenen tahansa olisi helppoa hyötyä tästä verukkeesta.

note: type: Content of: <div><p>
en: A related issue concerns combining a free program with nonfree code.  Such a combination would inevitably be nonfree; whichever freedoms are lacking for the nonfree part would be lacking for the whole as well.  To permit such combinations would open a hole big enough to sink a ship.  Therefore, a crucial requirement for copyleft is to plug this hole: anything added to or combined with a copylefted program must be such that the larger combined version is also free and copylefted.
fi: Tähän liittyvä asia koskee vapaan ohjelman yhdistämistä ei-vapaaseen koodiin. Sellainen yhdistelmä olisi lopulta ei-vapaa; ne vapaudet jotka puuttuvat ei-vapaasta osasta puuttuisivat myös koko yhdistelmästä. Tämänlaisten muutosten salliminen avaisi reiän joka olisi tarpeeksi suuri upottamaan laivan. Täten kriittinen vaatimus copylefille on tukkia tämä reikä: kaikki mitä lisätään tai yhdistetään copyleft-ohjelmaan aiheuttaa sen, että tämä suurempi kokonaisuus on myös vapaa ja copyleft-ohjelma.

note: type: Content of: <div><h3>
en: The Free Software Foundation
fi: Free Software Foundation

note: type: Content of: <div><p>
en: We funded development of these programs because the GNU Project was not just about tools or a development environment.  Our goal was a complete operating system, and these programs were needed for that goal.
fi: Me rahoitimme näiden ohjelmien kehittämisen siksi, että GNU-projektissa ei ollut kyse vain työkaluista tai kehitysympäristöstä. Meidän tavoitteemme oli täydellinen käyttöjärjestelmä ja nämä ohjelmat olivat ne jotka tarvittaisiin siihen tavoitteeseen pääsemiseksi.

note: type: Content of: <div><h3>
en: Free software support
fi: Vapaiden ohjelmien tuki

note: type: Content of: <div><p>
en: The free software philosophy rejects a specific widespread business practice, but it is not against business.  When businesses respect the users' freedom, we wish them success.
fi: Vapaiden ohjelmistojen filosofia hylkää tietyn laajalle levinneen bisnestavan, mutta se ei ole bisnestä vastaan. Kun liikeala kunnioittaa käyttäjien vapautta, me toivotamme heille menestystä.

note: type: Content of: <div><p>
en: Selling copies of Emacs demonstrates one kind of free software business.  When the FSF took over that business, I needed another way to make a living.  I found it in selling services relating to the free software I had developed.  This included teaching, for subjects such as how to program GNU Emacs and how to customize GCC, and software development, mostly porting GCC to new platforms.
fi: Emacs:n kopioiden myyminen osoittaa yhdenlaisen elinkeinon vapailla ohjelmilla. Kun FSF otti haltuunsa sen elinkeinon tarvitsin toisen tavan ansaita elantoni. Löysin sen palvelujen myynnistä liittyen ohjelmiin jotka olin kehittänyt. Tämä sisälsi opettamisen aiheista kuten kuinka ohjelmoida GNU Emacs:ia ja kuinka muokata GCC:tä ja ohjelmistonkehitystä, suurilta osin GCC:n muokkaamista toimivaksi uusilla laitteistoalustoilla.

note: type: Content of: <div><p>
en: Today each of these kinds of free software business is practiced by a number of corporations.  Some distribute free software collections on CD-ROM; others sell support at levels ranging from answering user questions, to fixing bugs, to adding major new features.  We are even beginning to see free software companies based on launching new free software products.
fi: Tänään useat eri yhtiöt harjoittavat jokaista näistä erilaisista elinkeinoista liittyen vapaisiin ohjelmiin. Jotkut levittävät vapaita ohjelmistoja CD-ROM-levyillä; toiset myyvät tukea eri tasoilla aina käyttäjän kysymyksiin vastaamisesta bugien korjaamiseen ja uusien merkittävien ominaisuuksien lisäämiseen. On jopa näkyvissä uusia ohjelmistoyhtiöitä jotka perustavat liiketoimintansa uusien vapaiden ohjelmien kehittämiseen.

note: type: Content of: <div><h3>
en: Technical goals
fi: Tekniset tavoitteet

note: type: Content of: <div><p>
en: The principal goal of GNU is to be free software.  Even if GNU had no technical advantage over Unix, it would have a social advantage, allowing users to cooperate, and an ethical advantage, respecting the user's freedom.
fi: GNU:n päätavoite oli se, että se olisi vapaa ohjelmisto. Vaikka jos GNU:lla ei olisi mitään teknistä etua verrattuna Unix:iin sillä olisi sosiaalinen etu, antaen käyttäjien tehdä yhteistyötä ja eettinen etu, käyttäjien vapauden kunnioittaminen.

note: type: Content of: <div><p>
en: But it was natural to apply the known standards of good practice to the work&mdash;for example, dynamically allocating data structures to avoid arbitrary fixed size limits, and handling all the possible 8-bit codes wherever that made sense.
fi: Mutta oli luonnollista käyttää tunnettuja standardeja työssä. Kuten esimerkiksi dynaamisesti jaetut datarakenteet mielivaltaisten määrättyjen kokorajoitusten välttämiseksi ja kaikkien mahdollisten 8-bittisten koodien käsittely aina kun se oli järkevää.

note: type: Content of: <div><p>
en: In addition, we rejected the Unix focus on small memory size, by deciding not to support 16-bit machines (it was clear that 32-bit machines would be the norm by the time the GNU system was finished), and to make no effort to reduce memory usage unless it exceeded a megabyte.  In programs for which handling very large files was not crucial, we encouraged programmers to read an entire input file into core, then scan its contents without having to worry about I/O.
fi: Lisäksi hylkäsimme Unix:n keskittymisen pieneen muistin kokoon päättäen olla tukematta 16-bittisiä koneita (oli selvää että 32-bittiset koneet olisivat yleistyneet siihen mennessä kun GNU-järjestelmä valmistuisi) ja mitään pyrkimyksiä muistin käytön vähentämiseksi ei ollut ellei se ylittänyt yhtä megatavua. Ohjelmissa joissa suurten tiedostojen käsittely ei ollut kriittistä rohkaisimme ohjelmoijia lukemaan koko tiedoston muistiin ja vasta sitten tutkia sen sisältöä huolehtimatta I/O:sta.

note: type: Content of: <div><p>
en: These decisions enabled many GNU programs to surpass their Unix counterparts in reliability and speed.
fi: Nämä päätökset sallivat useiden GNU-ohjelmien voittaa Unix-vastineensa luotettavuudessa ja nopeudessa.

note: type: Content of: <div><h3>
en: Donated computers
fi: Lahjoitetut tietokoneet

note: type: Content of: <div><p>
en: As the GNU Project's reputation grew, people began offering to donate machines running Unix to the project.  These were very useful, because the easiest way to develop components of GNU was to do it on a Unix system, and replace the components of that system one by one.  But they raised an ethical issue: whether it was right for us to have a copy of Unix at all.
fi: Kun GNU-projektin maine kasvoi ihmiset alkoivat tarjota lahjoituksina tietokoneita jotka ajoivat Unixia projektille. Nämä olivat hyvin käyttökelpoisia, koska helpoin tapa kehittää komponentteja GNU:lle oli tehdä se Unix-järjestelmässä ja korvata tämän järjestelmän komponentit pala palalta. Mutta tämä aiheutti eettisen kysymyksen: oliko Unix:n kopion hallussapitäminen oikein meille.

note: type: Content of: <div><p>
en: Unix was (and is) proprietary software, and the GNU Project's philosophy said that we should not use proprietary software.  But, applying the same reasoning that leads to the conclusion that violence in self defense is justified, I concluded that it was legitimate to use a proprietary package when that was crucial for developing a free replacement that would help others stop using the proprietary package.
fi: Unix oli (ja on) ei-vapaata ohjelmistoa ja GNU-projektin filosofia sanoi että meidän ei pitäisi käyttää ei-vapaita ohjelmia. Mutta vedoten samaan päättelyyn joka johtaa siihen päätökseen että väkivaltaisuus itsepuollustuksessa on sallittua päätin, että oli oikeutettua käyttää ei-vapaata ohjelmistoa kun se oli kriittistä vapaan korvaavan komponentin kehittämiseen joka auttaisi muita olemaan käyttämättä ei-vapaata komponenttia.

note: type: Content of: <div><p>
en: But, even if this was a justifiable evil, it was still an evil.  Today we no longer have any copies of Unix, because we have replaced them with free operating systems.  If we could not replace a machine's operating system with a free one, we replaced the machine instead.
fi: Mutta jos tämä oli perusteltu paha, se oli kuitenkin paha. Tänään meillä ei enää ole yhtäkään kopiota Unix:sta, koska olemme korvanneet ne vapailla käyttöjärjestelmillä. Jos emme voineet korvata tietokoneen käyttöjärjestelmää vapaalla, me korvasimme koneen sen sijaan.

note: type: Content of: <div><h3>
en: The GNU Task List
fi: GNU:n tehtävälista

note: type: Content of: <div><p>
en: As the GNU Project proceeded, and increasing numbers of system components were found or developed, eventually it became useful to make a list of the remaining gaps.  We used it to recruit developers to write the missing pieces.  This list became known as the GNU Task List.  In addition to missing Unix components, we listed various other useful software and documentation projects that, we thought, a truly complete system ought to have.
fi: Kun GNU-projekti edistyi ja yhä enemmän järjestelmäkomponentteja löydettiin tai kehitettiin, niin lopulta tuli käyttökelpoiseksi tehdä lista jäljellä olevista aukoista. Me käytimme sitä uusien kehittäjien värväämiseen puuttuvien palojen kirjoittamiseksi. Tämä lista tuli tunnetuksi GNU:n tehtävälistana. Puuttuvien Unix-komponenttejen lisäksi me listasimme muitakin sekalaisia ohjelmisto- ja dokumentointiprojektien tuotoksia jotka me arvelimme täysin täydellisen järjestelmän tarvitsevan.

note: type: Content of: <div><p>
en: Even games are included in the task list&mdash;and have been since the beginning.  Unix included games, so naturally GNU should too.  But compatibility was not an issue for games, so we did not follow the list of games that Unix had.  Instead, we listed a spectrum of different kinds of games that users might like.
fi: Jopa pelit ovat tehtävälistalla ja ovat olleet sillä alusta lähtien. Unix sisälsi pelejä joten luonnollisesti GNU:ssa täytyi olla niitä myös. Mutta yhteensopivuus ei ollut ei ollut tärkeää peleissä, joten emme nähneet tarpeelliseksi tehdä peleistämme samanlaisia kuin Unix:ssa. Sen sijaan me listasimme laajan valikoiman erilaisia pelejä joista käyttäjät voisivat pitää.

note: type: Content of: <div><p>
en: It is not a matter of principle; there is no principle that says proprietary software products are entitled to include our code.  (Why contribute to a project predicated on refusing to share with us?)  Using the LGPL for the C library, or for any library, is a matter of strategy.
fi: Se ei ole periaatteellinen asia; ei ole olemassa periaatetta jonka mukaan ei-vapaat ohjelmistot ovat oikeutettuja sisältämään meidän koodiamme. (Miksi avustaa projektia joka kieltäytyy jakamisesta kanssamme?) LGPL:n käyttäminen C-kirjastolle tai mille tahansa kirjastolle on strateginen kysymys.

note: type: Content of: <div><p>
en: The C library does a generic job; every proprietary system or compiler comes with a C library.  Therefore, to make our C library available only to free software would not have given free software any advantage&mdash;it would only have discouraged use of our library.
fi: C-kirjasto tekee yleisen tehtävän; jokainen ei-vapaa järjestelmä tai kääntäjä sisältää C-kirjaston. Täten, laittaen meidän C-kirjastomme saataville vain vapaille ohjelmille ei olisi antanut niille mitään etua, vaan se olisi vain vähentänyt kirjastomme käyttöä.

note: type: Content of: <div><p>
en: For other libraries, the strategic decision needs to be considered on a case-by-case basis.  When a library does a special job that can help write certain kinds of programs, then releasing it under the GPL, limiting it to free programs only, is a way of helping other free software developers, giving them an advantage against proprietary software.
fi: Muille kirjastoille strateginen päätös täytyy tehdä tilanteen mukaan. Kun kirjasto tekee erityisen tehtävän joka voi auttaa tietyn tyyppisiä ohjelmia, sen julkaiseminen GPL:n alla rajoittaen sen vain vapaisiin ohjelmiin on tapa auttaa muita vapaiden ohjelmien kehittäjiä, antaen heille edun ei-vapaita ohjelmia vastaan.

note: type: Content of: <div><p>
en: Proprietary software developers have the advantages money provides; free software developers need to make advantages for each other.  I hope some day we will have a large collection of GPL-covered libraries that have no parallel available to proprietary software, providing useful modules to serve as building blocks in new free software, and adding up to a major advantage for further free software development.
fi: Ei-vapaiden ohjelmistojen kehittäjillä on etuja jotka raha tarjoaa; vapaiden ohjelmistojen kehittäjien täytyy hyötyä siitä, että heillä on toisensa. Toivon, että jonain päivänä meillä on suuri valikoima GPL-lisensoituja kirjastoja joille ei ole ei-vapaata vastinetta, tarjoten näin käyttökelpoisia moduuleja, rakennuspalikkoja uusille vapaille ohjelmistoille antaen huomattavan edun tulevalle vapaiden ohjelmien kehittämiselle.

note: type: Content of: <div><h3>
en: Scratching an itch?
fi: Kutinan raapimista?

note: type: Content of: <div><p>
en: Eric Raymond says that &ldquo;Every good work of software starts by scratching a developer's personal itch.&rdquo; Maybe that happens sometimes, but many essential pieces of GNU software were developed in order to have a complete free operating system.  They come from a vision and a plan, not from impulse.
fi: Eric Raymond sanoo: “Jokainen hyvä ohjelmistoprojekti alkaa kehittäjän oman kutinan raapimisella.” Ehkä näin käy joskus, mutta useat tärkeät osat GNU-ohjelmistosta kehitettiin täydellisen, vapaan käyttöjärjestelmän tekemisen mahdollistamiseksi. Ne tulevat visiosta ja suunnitelmasta eivätkä impulssista.

note: type: Content of: <div><p>
en: For example, we developed the GNU C library because a Unix-like system needs a C library, BASH because a Unix-like system needs a shell, and GNU tar because a Unix-like system needs a tar program.  The same is true for my own programs&mdash;the GNU C compiler, GNU Emacs, GDB and GNU Make.
fi: Esimerkiksi kehitimme GNU C-kirjaston koska Unix:n kaltainen järjestelmä tarvitsee C-kirjaston, BASH:n koska Unix:in kaltainen järjestelmä tarvitsee kuoren ja GNU tar:n koska Unix:n kaltainen järjestelmä tarvitsee tar-ohjelman. Sama pätee myös moniin omiin ohjelmiini; GNU C-kääntäjään, GNU Emacsiin, GDB:hen ja GNU Make:en.

note: type: Content of: <div><p>
en: Some GNU programs were developed to cope with specific threats to our freedom.  Thus, we developed gzip to replace the Compress program, which had been lost to the community because of the <abbr title="Lempel-Ziv-Welch">LZW</abbr> patents.  We found people to develop LessTif, and more recently started <abbr title="GNU Network Object Model Environment">GNOME</abbr> and Harmony, to address the problems caused by certain proprietary libraries (see below).  We are developing the GNU Privacy Guard to replace popular nonfree encryption software, because users should not have to choose between privacy and freedom.
fi: Jotkut GNU-ohjelmat kehitettiin selvitäksemme tietyistä uhista vapaudellemme. Näin me kehitimme gzipin korvataksemme Compress-ohjelman jota yhteisö ei enää voinut käyttää <abbr title="Lempel-Ziv-Welch">LZW</abbr>-patenttien takia. Me löysimme ihmisiä kehittämään LessTif:n, ja tämän jälkeen aloitimme <abbr title="GNU Network Object Model Environment">GNOME</abbr>:n ja Harmony:n, selvitäksemme tiettyjen ei-vapaiden kirjastojen aiheuttamista ongelmista (katso alas). Me kehitämme GNU Privacy Guardia korvatakseen suositun ei-vapaan salakirjoitusohjelmiston, koska käyttäjien ei pitäisi tehdä valintaa yksityisyyden ja vapauden välillä.

note: type: Content of: <div><p>
en: Of course, the people writing these programs became interested in the work, and many features were added to them by various people for the sake of their own needs and interests.  But that is not why the programs exist.
fi: Tietenkin ihmiset jotka kirjoittavat näitä ohjelmia kiinnostuivat työn aikana ja monet lisäsivät niihin useita ominaisuuksia heidän omien tarpeittensa ja mielenkiinnon takia. Mutta ohjelma ei ole olemassa siksi.

note: type: Content of: <div><h3>
en: Unexpected developments
fi: Odottamattomia ohjelmienkehitysprojekteja

note: type: Content of: <div><p>
en: At the beginning of the GNU Project, I imagined that we would develop the whole GNU system, then release it as a whole.  That is not how it happened.
fi: GNU-projektin alussa kuvittelin, että me kehittäisimme koko GNU-järjestelmän ja sitten julkaisisimme sen kokonaisena. Mutta niin ei kuitenkaan tapahtunut.

note: type: Content of: <div><p>
en: Since each component of the GNU system was implemented on a Unix system, each component could run on Unix systems long before a complete GNU system existed.  Some of these programs became popular, and users began extending them and porting them&mdash;to the various incompatible versions of Unix, and sometimes to other systems as well.
fi: Koska jokainen GNU-järjestelmän komponentti toteutettin Unix:ssa jokaista näistä komponenteista pystyttiin ajamaan Unix:eissa kauan ennen kuin täydellinen GNU-järjestelmä oli olemassa. Joistain näistä ohjelmista tuli suosittuja ja käyttäjät alkoivat laajentaa niitä ja sovittamaan niitä useille epäyhteensopiville Unix-versioille ja joskus muillekin.

note: type: Content of: <div><p>
en: The process made these programs much more powerful, and attracted both funds and contributors to the GNU Project.  But it probably also delayed completion of a minimal working system by several years, as GNU developers' time was put into maintaining these ports and adding features to the existing components, rather than moving on to write one missing component after another.
fi: Prosessi teki näistä ohjelmista paljon tehokkaampia, ja veti puoleensa rahoitusta ja avustuksia GNU-projektille. Mutta se luultavasti myös viivästytti minimaalisen toimivan järjestelmän valmistumista useita vuosia, kun GNU-kehittäjien aikaa kului näiden sovitusten ylläpitämiseen ja uusien ominaisuuksien lisäämiseen olemassaoleviin komponentteihin puuttuvien komponenttien kirjoittamisen sijasta.

note: type: Content of: <div><h3>
en: The GNU Hurd
fi: GNU Hurd

note: type: Content of: <div><p>
en: By 1990, the GNU system was almost complete; the only major missing component was the kernel.  We had decided to implement our kernel as a collection of server processes running on top of Mach.  Mach is a microkernel developed at Carnegie Mellon University and then at the University of Utah; the GNU Hurd is a collection of servers (i.e., a herd of GNUs) that run on top of Mach, and do the various jobs of the Unix kernel.  The start of development was delayed as we waited for Mach to be released as free software, as had been promised.
fi: Vuonna 1990 GNU-järjestelmä oli lähes valmis; ainut suuri puuttuva komponentti ole ydin. Me olimme päättäneet toteuttaa ytimemme palvelinprosesseina joita ajetaan Machilla. Mach on mikroydin joka on kehitetty Carnegie Mellon-yliopistossa ja täten Utahin yliopistossa; GNU Hurd on kokoelma palvelimia (tai “lauma GNU:ita”) joita ajetaan Machilla ja jotka toteuttavat useita Unix:n ytimen tehtäviä. Kehitysprosessin alku viivästyi kun me odotimme Machin julkaisua vapaana ohjelmana kuten oli luvattu.

note: type: Content of: <div><p>
en: One reason for choosing this design was to avoid what seemed to be the hardest part of the job: debugging a kernel program without a source-level debugger to do it with.  This part of the job had been done already, in Mach, and we expected to debug the Hurd servers as user programs, with GDB.  But it took a long time to make that possible, and the multithreaded servers that send messages to each other have turned out to be very hard to debug.  Making the Hurd work solidly has stretched on for many years.
fi: Yksi syy tähän malliin oli vaikeimmalta vaikuttavan työn välttämistä; ydinohjelman debuggaamista ilman lähdekooditason debuggeria. Tämä osa oli jo tehty Machissa ja me odotimme Hurd-palvelinten debuggaamista käyttäjätason ohjelmina GDB:n avulla. Mutta sen mahdolliseksi tekeminen vei kauan aikaa ja useasäikeiset palvelimet jotka lähettävät viestejä toisilleen ovat paljastuneet erittäin vaikeiksi debugata. Hurd:in työstäminen vakaaksi on venynyt useita vuosia.

note: type: Content of: <div><p>
en: The GNU kernel was not originally supposed to be called the Hurd.  Its original name was Alix&mdash;named after the woman who was my sweetheart at the time.  She, a Unix system administrator, had pointed out how her name would fit a common naming pattern for Unix system versions; as a joke, she told her friends, &ldquo;Someone should name a kernel after me.&rdquo; I said nothing, but decided to surprise her with a kernel named Alix.
fi: GNU-ydintä ei alun perin tarkoitettu kutsuttavaksi HURD:ksi. Sen alkuperäinen nimi oli Alix, nimettynä sen aikaisen kultani mukaan. Hän, Unix-pääkäyttäjä oli osoittanut kuinka hänen nimensä sopisi yleiseen Unix-järjestelmäversioiden nimeämistapaan; hän kertoi ystävilleen vitsinä: “Jonkun pitäisi nimetä ydin minun mukaani.” Minä en sanonut mitään mutta päätin yllättää hänet nimeämällä ytimen Alix:ksi.

note: type: Content of: <div><p>
en: It did not stay that way.  Michael (now Thomas) Bushnell, the main developer of the kernel, preferred the name Hurd, and redefined Alix to refer to a certain part of the kernel&mdash;the part that would trap system calls and handle them by sending messages to Hurd servers.
fi: Mutta tämä ei ollut lopullista. Michael (nykyinen Thomas) Bushnell, ytimen pääkehittäjä piti nimestä Hurd ja määritti Alixin uudelleen tarkoittamaan tiettyä osaa ytimestä, osaa joka sieppaisi järjestelmäkutsuja ja käsittelisi ne lähettämällä viestejä Hurd-palvelimille.

note: type: Content of: <div><p>
en: Later, Alix and I broke up, and she changed her name; independently, the Hurd design was changed so that the C library would send messages directly to servers, and this made the Alix component disappear from the design.
fi: Lopulta Alix ja minä jätimme toisemme ja hän muutti nimensä; ilman tämän tapahtuman vaikutusta Hurd:n designia muutettiin siten, että C-kirjasto lähettäisi viestejä suoraan palvelimille ja tämä aiheutti Alix-komponentin katoamaan designista.

note: type: Content of: <div><p>
en: But before these things happened, a friend of hers came across the name Alix in the Hurd source code, and mentioned it to her.  So she did have the chance to find a kernel named after her.
fi: Mutta ennen näitä tapahtumia hänen ystävänsä löysi nimen Alix lähdekoodista ja mainitsi sen hänelle. Joten nimi teki työnsä.

note: type: Content of: <div><h3>
en: Linux and GNU/Linux
fi: Linux ja GNU/Linux

note: type: Content of: <div><p>
en: The GNU Hurd is not suitable for production use, and we don't know if it ever will be.  The capability-based design has problems that result directly from the flexibility of the design, and it is not clear whether solutions exist.
fi: GNU Hurd ei ole sopiva tuotantokäyttöön, emmekä ole varmoja tuleeko se koskaan olemaan.  Ominaisuuksiin perustuvalla designillä on ongelmia, jotka tulevat suoraan designin mukautettavuudesta, ja ei ole varmaa, onko ratkaisuja olemassa.

note: type: Content of: <div><p>
en: Fortunately, another kernel is available.  In 1991, Linus Torvalds developed a Unix-compatible kernel and called it Linux.  It was proprietary at first, but in 1992, he made it free software; combining Linux with the not-quite-complete GNU system resulted in a complete free operating system.  (Combining them was a substantial job in itself, of course.)  It is due to Linux that we can actually run a version of the GNU system today.
fi: Onneksi toinen ydin on saatavilla. Vuonna 1991 Linus Torvalds kehitti Unix-yhteensopivan ytimen ja kutsui sitä Linux:ksi.  Se oli epävapaa aluksi, mutta vuonna 1992, hän teki siitä vapaata ohjelmistoa; Linuxin yhdistäminen ei-vielä-valmiin GNU-järjestelmän kanssa toi täysin vapaan käyttöjärjestelmän.  (Niitten yhdistäminen oli huomattava työ itsessään, tietenkin.)  On Linuxin ansiota, että me voimme käyttää GNU-järjestelmän versiota nykyään.

note: type: Content of: <div><h3>
en: Challenges in our future
fi: Tulevaisuuden haasteet

note: type: Content of: <div><p>
en: We have proved our ability to develop a broad spectrum of free software.  This does not mean we are invincible and unstoppable.  Several challenges make the future of free software uncertain; meeting them will require steadfast effort and endurance, sometimes lasting for years.  It will require the kind of determination that people display when they value their freedom and will not let anyone take it away.
fi: Olemme todistaneet kykymme kehittää laajan valikoiman vapaita ohjelmia. Tämä ei tarkoita sitä, että olemme voittamattomia ja pysäyttämättömiä. Useat haasteet tekevät vapaiden ohjelmien tulevaisuuden epävarmaksi: näiden kohtaaminen vaatii järkkymätöntä ponnistelua ja kestävyyttä, joskus useiden vuosien ajan. Ne tarvitsevat sellaista päättäväisyyttä mitä ihmiset ilmaisevat kun he arvostavat vapauttaan ja eivät anna kenenkään viedä sitä.

note: type: Content of: <div><p>
en: The following four sections discuss these challenges.
fi: Seuraavat neljä kohtaa kertovat näistä haasteista.

note: type: Content of: <div><h4>
en: Secret hardware
fi: Salainen laitteisto

note: type: Content of: <div><p>
en: Hardware manufacturers increasingly tend to keep hardware specifications secret.  This makes it difficult to write free drivers so that Linux and XFree86 can support new hardware.  We have complete free systems today, but we will not have them tomorrow if we cannot support tomorrow's computers.
fi: Laitteistovalmistajat ovat yhä enenevissä määrin alkaneet pitää tietoja laitteiston toiminnasta salaisina. Tämä tekee vapaiden laiteajureiden kirjoittamisen Linux:lle ja XFree86:lle vaikeaksi ja täten aiheuttaa näille vaikeuksia tukea uutta laitteistoa. Meillä on täydelliset vapaat järjestelmät tänään mutta ei huomenna jos emme voi tukea huomisen tietokoneita.

note: type: Content of: <div><p>
en: There are two ways to cope with this problem.  Programmers can do reverse engineering to figure out how to support the hardware.  The rest of us can choose the hardware that is supported by free software; as our numbers increase, secrecy of specifications will become a self-defeating policy.
fi: On olemassa useita tapoja selvitä tästä ongelmasta. Ohjelmoijat voivat tutkia laitteistoa ymmärtääkseen kuinka tukea sitä. Loput meistä voivat valita laitteiston jota vapaat ohjelmistot tukevat; kun meitä tulee yhä lisää laitteistotietojen salaisuudesta tulee laitteistonvalmistajia itseään vahingoittava politiikka.

note: type: Content of: <div><h4>
en: Nonfree libraries
fi: Ei-vapaat kirjastot

note: type: Content of: <div><p>
en: A nonfree library that runs on free operating systems acts as a trap for free software developers.  The library's attractive features are the bait; if you use the library, you fall into the trap, because your program cannot usefully be part of a free operating system.  (Strictly speaking, we could include your program, but it won't <em>run</em> with the library missing.)  Even worse, if a program that uses the proprietary library becomes popular, it can lure other unsuspecting programmers into the trap.
fi: Ei-vapaa kirjasto jota ajetaan vapaalla käyttöjärjestelmänä on ansa vapaiden ohjelmien kehittäjille. Kirjaston viehättävät ominaisuudet ovat syötti; jos käytät kirjastoa joudut ansaan, koska ohjelmasi ei voi olla käyttökelpoinen osa vapaata käyttöjärjestelmää. (Oikeastaan me voisimme sisällyttää ohjelmasi mutta se ei <em>toimisi</em> ilman puuttuvaa kirjastoa). Vielä pahempaa on jos ohjelma joka käyttää ei-vapaata kirjastoa tulee suosituksi niin se voi houkuttaa muita ohjelmoijia ansaan.

note: type: Content of: <div><p>
en: The first instance of this problem was the Motif toolkit, back in the 80s.  Although there were as yet no free operating systems, it was clear what problem Motif would cause for them later on.  The GNU Project responded in two ways: by asking individual free software projects to support the free X Toolkit widgets as well as Motif, and by asking for someone to write a free replacement for Motif.  The job took many years; LessTif, developed by the Hungry Programmers, became powerful enough to support most Motif applications only in 1997.
fi: Ensimmäinen esimerkki tästä ongelmasta oli Motif-kirjasto 80-luvulla. Vaikka ei ollut olemassa yhtäkään vapaata käyttöjärjestelmää oli selvää minkä ongelman Motif aiheuttaisi jälkeenpäin. GNU-projekti vastasi tähän kahdella tavalla: kysymällä itsenäisiltä vapailta ohjelmistoprojekteilta tukea vapaille X widgeteille Motifin lisäksi ja etsimällä ihmisiä kirjoittamaan Motifin korvaavan vapaan kirjaston. Kirjaston kirjoittaminen vei useita vuosia; Hungry Programmers:n kehittämä LessTif tuli tarpeeksi tehokkaaksi tukeakseen useimpia Motif-sovelluksia vasta vuonna 1997.

note: type: Content of: <div><p>
en: Between 1996 and 1998, another nonfree <abbr title="Graphical User Interface">GUI</abbr> toolkit library, called Qt, was used in a substantial collection of free software, the desktop <abbr title="K Desktop Environment">KDE</abbr>.
fi: Vuosien 1996 ja 1998 välillä toinen ei-vapaa, graafiselle käyttöliittymälle tarkoitettu työkalupakkikirjasto nimeltään Qt tuli käytetyksi huomattavassa osassa vapaita ohjelmistoja, <abbr title="K Desktop Environment">KDE</abbr>-työpöytäympäristössä.

note: type: Content of: <div><p>
en: Free GNU/Linux systems were unable to use KDE, because we could not use the library.  However, some commercial distributors of GNU/Linux systems who were not strict about sticking with free software added KDE to their systems&mdash;producing a system with more capabilities, but less freedom.  The KDE group was actively encouraging more programmers to use Qt, and millions of new &ldquo;Linux users&rdquo; had never been exposed to the idea that there was a problem in this.  The situation appeared grim.
fi: Vapaat GNU/Linux-järjestelmät eivät voineet käyttää KDE:tä koska me emme voineet käyttää kirjastoa. Kuitenkin jotkut kaupalliset GNU/Linux-järjestelmien levittäjät jotka eivät olleet tiukkoja pysymään vapaissa ohjelmistoissa lisäsivät KDE:n järjestelmiinsä tuottaen järjestelmän jossa oli enemmän toiminnallisuutta mutta vähemmän vapautta. KDE-ryhmä rohkaisi aktiivisesti ohjelmoijia käyttämään Qt:tä ja miljoonille uusille “Linuxkäyttäjille” ei koskaan kerrottu sitä että tässä olisi joku ongelma. Tilanne vaikutti katkeralta.

note: type: Content of: <div><p>
en: The free software community responded to the problem in two ways: GNOME and Harmony.
fi: Vapaita ohjelmia kehittävä yhteisö vastasi ongelmaan kahdella eri tavalla, GNOME:lla ja Harmony:llä.

note: type: Content of: <div><p>
en: GNOME, the GNU Network Object Model Environment, is GNU's desktop project.  Started in 1997 by Miguel de Icaza, and developed with the support of Red Hat Software, GNOME set out to provide similar desktop facilities, but using free software exclusively.  It has technical advantages as well, such as supporting a variety of languages, not just C++.  But its main purpose was freedom: not to require the use of any nonfree software.
fi: GNOME, GNU Network Object Model Environment on GNU:n työpöytäprojekti. Vuonna 1997 Miguel de Icaza:n aloittamana ja Red Hat Software:n tuella kehitettämänä GNOME julkaistiin samanlaisten työpöytäominaisuuksien tarjoamiseksi mutta käyttäen vain vapaita ohjelmia. Sillä on myös teknisiä etuja tukien useita kieliä eikä vain C++:aa. Sen päätavoite oli vapaus: se, että ei tarvitsisi käyttää ei-vapaita ohjelmistoja.

note: type: Content of: <div><p>
en: Harmony is a compatible replacement library, designed to make it possible to run KDE software without using Qt.
fi: Harmony on yhteensopiva korvaava kirjasto joka suunniteltiin KDE-ohjelmistojen ajamisen mahdollistamiseksi ilman Qt:ta.

note: type: Content of: <div><p>
en: How will we respond to the next tempting nonfree library? Will the whole community understand the need to stay out of the trap? Or will many of us give up freedom for convenience, and produce a major problem? Our future depends on our philosophy.
fi: Kuinka me vastaamme seuraavaan houkuttelevaan ei-vapaaseen kirjastoon? Ymmärtääkö koko yhteisö tarpeen pysyä poissa ansasta? Vai vaihtavatko monet meistä vapauden mukavuuteen tuottaen suuren ongelman? Tulevaisuutemme riippuu filosofiastamme.

note: type: Content of: <div><h4>
en: Software patents
fi: Ohjelmistopatentit

note: type: Content of: <div><p>
en: There are ways to cope with patents: we can search for evidence that a patent is invalid, and we can look for alternative ways to do a job.  But each of these methods works only sometimes; when both fail, a patent may force all free software to lack some feature that users want.  After a long wait, the patents expire, but what will we do until then?
fi: On olemassa tapoja selvitä patenteista: voimme etsiä todisteita, että patentti on väärä ja voimme etsiä vaihtoehtoisia tapoja tehdä jokin asia. Mutta kumpikin näistä tavoista toimii vain joskus; kun kummatkin epäonnistuvat patentti aiheuttaa vapaille ohjelmille jonkun käyttäjien haluaman ominaisuuden puuttumisen.  Pitkän odotuksen jälkeen patentit ratkeavat, mutta mitä me teemme ennen kun näin käy?

note: type: Content of: <div><p>
en: Those of us who value free software for freedom's sake will stay with free software anyway.  We will manage to get work done without the patented features.  But those who value free software because they expect it to be technically superior are likely to call it a failure when a patent holds it back.  Thus, while it is useful to talk about the practical effectiveness of the &ldquo;bazaar&rdquo; model of development, and the reliability and power of some free software, we must not stop there.  We must talk about freedom and principle.
fi: Ne meistä jotka arvostavat vapaita ohjelmistoja vapauden takia kuitenkin pysyvät vapaissa ohjelmistoissa. Me löydämme keinoja tehdä työtä ilman patentoituja ominaisuuksia. Mutta ne jotka arvostavat vapaita ohjelmistoja koska olettavat niiden olevan teknisesti parempia kutsuvat patentin aiheuttamaa hillintää epäonnistumiseksi. Täten kun on käyttökelpoista puhua käytännöllisestä tehokkuudesta "basaarimallia" kehityksessä ja vapaiden ohjelmistojen luotettavuudesta ja voimasta meidän ei tule pysähtyä tähän. Meidän täytyy puhua vapaudesta ja periaatteesta.

note: type: Content of: <div><h4>
en: Free documentation
fi: Vapaa dokumentaatio

note: type: Content of: <div><p>
en: The biggest deficiency in our free operating systems is not in the software&mdash;it is the lack of good free manuals that we can include in our systems.  Documentation is an essential part of any software package; when an important free software package does not come with a good free manual, that is a major gap.  We have many such gaps today.
fi: Suurin puute vapaissa ohjelmistoissa ei ole ohjelmistossa vaan hyvien ja vapaiden manuaalien puute jotka voimme sisällyttää järjestelmiimme. Dokumentaatio on tärkeä osa mitä tahansa ohjelmistoa; kun tärkeään vapaaseen ohjelmistopakettiin ei sisälly hyvää vapaata manuaalia niin se on suuri puute. Meillä on useita sellaisia tapauksia tänään.

note: type: Content of: <div><p>
en: Free documentation, like free software, is a matter of freedom, not price.  The criterion for a free manual is pretty much the same as for free software: it is a matter of giving all users certain freedoms.  Redistribution (including commercial sale) must be permitted, online and on paper, so that the manual can accompany every copy of the program.
fi: Vapaassa dokumentaatiossa, kuten vapaissa ohjelmistossa on kyse vapaudesta eikä hinnasta. Vapaan manuaalin määritelmä on melko sama kuin vapaan ohjelman: siinä on kyse tiettyjen vapauksien antamisesta kaikille käyttäjille. Uudelleenlevitys (sisältäen kaupallisen myynnin) täytyy hyväksyä sekä verkossa ja paperilla siten, että manuaali voi tulla jokaisen ohjelmakopion mukana.

note: type: Content of: <div><p>
en: Permission for modification is crucial too.  As a general rule, I don't believe that it is essential for people to have permission to modify all sorts of articles and books.  For example, I don't think you or I are obliged to give permission to modify articles like this one, which describe our actions and our views.
fi: Lupa muutosten tekemiseen on myös tärkeää. Yleisensä sääntönä en usko, että ihmisten pitää päästä muokkaamaan kaikkia artikkeleita ja kirjoja. Esimerkiksi minun mielestäni sinä tai minä et ole velvollinen antamaan lupaa tämänkaltaisten tekstien muokkaamiseen jotka selittävät toimiamme ja näkökulmiamme.

note: type: Content of: <div><p>
en: But there is a particular reason why the freedom to modify is crucial for documentation for free software.  When people exercise their right to modify the software, and add or change its features, if they are conscientious they will change the manual, too&mdash;so they can provide accurate and usable documentation with the modified program.  A nonfree manual, which does not allow programmers to be conscientious and finish the job, does not fill our community's needs.
fi: Mutta on olemassa tietty syy miksi vapaus muokata on elintärkeä vapaan ohjelmiston dokumentoinnille. Kun ihmiset käyttävät oikeuttaan muokata ohjelmistoa lisäten tai muuttaen sen ominaisuuksia he muuttavat myös manuaalia ollessaan tunnollisia, että he voivat tuottaa tarkkaa ja käyttökelpoista dokumentaatiota muokatun ohjelman kanssa. Epävapaa manuaali, joka ei salli ohjelmoijien olla tunnollisia ja viimeistellä työtään, ei täytä yhteisömme tarpeita.

note: type: Content of: <div><p>
en: Some kinds of limits on how modifications are done pose no problem.  For example, requirements to preserve the original author's copyright notice, the distribution terms, or the list of authors, are OK.  It is also no problem to require modified versions to include notice that they were modified, even to have entire sections that may not be deleted or changed, as long as these sections deal with nontechnical topics.  These kinds of restrictions are not a problem because they don't stop the conscientious programmer from adapting the manual to fit the modified program.  In other words, they don't block the free software community from making full use of the manual.
fi: Jonkinlaiset rajoitukset muutosten tekemiseen eivät aiheuta ongelmia. Esimerkiksi vaatimukset säilyttää alkuperäisen kirjoittajan copyright-ilmoitus , levityssäännöt, tai tiedot tekijöistä ovat sallittavissa. Myös siinä, että muokatuissa versioissa lukee tieto siitä, että ne ovat muokattuja jopa silloin kuin kokonaiset kappaleet ovat pysyneet muuttumattomina niin kauan kuin nämä kappaleet eivät käsittele teknisiä asioita. Tämänlaiset rajoitukset eivät ole ongelma koska ne eivät estä tunnollista ohjelmoijaa sovittamasta manuaalia kuvaamaan muokattua ohjelmaa. Toisinsanottuna ne eivät estä vapaita ohjelmistoja kehittävää yhteisöä saamasta täyttä hyötyä manuaalista.

note: type: Content of: <div><p>
en: However, it must be possible to modify all the <em>technical</em> content of the manual, and then distribute the result in all the usual media, through all the usual channels; otherwise, the restrictions do obstruct the community, the manual is not free, and we need another manual.
fi: Kuitenkin täytyy olla mahdollista muokata kaikkea <em>teknistä</em> sisältöä manuaalissa ja sitten levittää tulosta kokonaisuudessaan tavallisella medialla tavallisten kanavien läpi: muuten rajoitukset estävät yhteisöä ja täten manuaali ei ole vapaa ja tarvitsemme toisen manuaalin.

note: type: Content of: <div><p>
en: Will free software developers have the awareness and determination to produce a full spectrum of free manuals? Once again, our future depends on philosophy.
fi: Tuleeko vapaiden ohjelmistojen kehittäjillä olemaan tietoisuus ja päättäväisyys tuottaakseen laajan valikoiman vapaita manuaaleja? Taas kerran tulevaisuutemme riippuu filosofiastamme.

note: type: Content of: <div><h3>
en: We must talk about freedom
fi: Meidän täytyy puhua vapaudesta

note: type: Content of: <div><p>
en: The good consequences of this are evident: more interest in developing free software, more customers for free software businesses, and more ability to encourage companies to develop commercial free software instead of proprietary software products.
fi: Hyvät seuraukset tästä ovat päivänselviä; lisää kiinnostusta tehdä vapaita ohjelmia , lisää asiakkaita vapaita ohjelmistoja kehittäville yrityksille ja parantuneet mahdollisuudet rohkaista yhtiöitä tekemään kaupallisia vapaita ohjelmistoja suljettujen ei-vapaiden ohjelmistotuotteiden sijasta.

note: type: Content of: <div><p>
en: But interest in the software is growing faster than awareness of the philosophy it is based on, and this leads to trouble.  Our ability to meet the challenges and threats described above depends on the will to stand firm for freedom.  To make sure our community has this will, we need to spread the idea to the new users as they come into the community.
fi: Mutta kiinnostus ohjelmistoon kasvaa nopeammin kuin tietoisuus filosofiasta johon se on perustunut ja tämä johtaa ongelmaan. Kykymme kohdata haasteet ja uhkat selitettynä ylempänä riippuu halusta olla lujasti vapauden kannalla. Tehdäksemme varmaksi sen, että yhteisöllämme on tämä tahto meidän täytyy levittää ideaa uusille käyttäjille kun he tulevat yhteisöön.

note: type: Content of: <div><p>
en: But we are failing to do so: the efforts to attract new users into our community are far outstripping the efforts to teach them the civics of our community.  We need to do both, and we need to keep the two efforts in balance.
fi: Mutta me olemme epäonnistumassa; pyrkimykset saada uusia käyttäjiä yhteisöömme ylittävät pyrkimykset opettaa heille mihin yhteiskuntamme perustuu. Meidän täytyy tehdä molempia ja pitää kummatkin pyrkimykset tasapainossa.

note: type: Content of: <div><h3>
en: &ldquo;Open Source&rdquo;
fi: “Avoin lähdekoodi”

note: type: Content of: <div><p>
en: Teaching new users about freedom became more difficult in 1998, when a part of the community decided to stop using the term &ldquo;free software&rdquo; and say &ldquo;open source software&rdquo; instead.
fi: Vapauden opettaminen uusille käyttäjille tuli vaikeammaksi vuonna 1998 kun osa yhteisöstä päätti lopettaa termin vapaa ohjelmisto käyttämisen ja sanoivat avoimen lähdekoodin ohjelmisto (open source) sen sijaan.

note: type: Content of: <div><p>
en: Some who favored this term aimed to avoid the confusion of &ldquo;free&rdquo; with &ldquo;gratis&rdquo;&mdash;a valid goal.  Others, however, aimed to set aside the spirit of principle that had motivated the free software movement and the GNU Project, and to appeal instead to executives and business users, many of whom hold an ideology that places profit above freedom, above community, above principle.  Thus, the rhetoric of &ldquo;open source&rdquo; focuses on the potential to make high-quality, powerful software, but shuns the ideas of freedom, community, and principle.
fi: Jotkut jotka suosivat tätä termiä tähtäsivät sekaannuksen välttämiseksi johtuen siitä, että englannissa sanalla “free” on kaksi merkitystä; vapaa ja ilmainen. Muut kuitenkin tähtäsivät hengen ja periaatteen, joka on kannustanut vapaita ohjelmistoja kehittävää liikettä ja GNU-projektia sivuuttamiseen vedotakseen johtajiin ja yrityskäyttäjiin joista monien ideologia asettaa liikevoiton vapauden, yhteisön ja periaatteen yläpuolelle. Täten avoin lähdekoodi keskittyy mahdollisuuteen tehdä laadukasta ja tehokasta ohjelmistoa mutta karttaa ideoita vapaudesta, yhteisöstä ja periaatteesta.

note: type: Content of: <div><p>
en: The &ldquo;Linux&rdquo; magazines are a clear example of this&mdash;they are filled with advertisements for proprietary software that works with GNU/Linux.  When the next Motif or Qt appears, will these magazines warn programmers to stay away from it, or will they run ads for it?
fi: “Linux”-lehdet ovat selvä esimerkki tästä; ne ovat täynnä mainoksia ei-vapaista ohjelmistoista jotka toimivat GNU/Linux:ssa. Kun seuraava Motif tai Qt ilmestyy niin varoittavatko nämä lehdet ohjelmoijia pysymään kaukana siitä vai mainostavatko he sitä.

note: type: Content of: <div><p>
en: The support of business can contribute to the community in many ways; all else being equal, it is useful.  But winning their support by speaking even less about freedom and principle can be disastrous; it makes the previous imbalance between outreach and civics education even worse.
fi: Yhtiöiden tuki voi avustaa yhteisöä monilla eri tavoilla; kaikesta huolimatta se on käyttökelpoista. Mutta heidän tukensa voittaminen puhumalla vielä vähemmän vapaudesta ja periaatteesta voi olla tuhoisaa; se lisää epätasapainoa ohjelmistojen suosion ja yhteisömme perusarvojen opettamisen välillä.

note: type: Content of: <div><h3>
en: Try!
fi: Yritä!

note: type: Content of: <div><p>
en: Yoda's aphorism (&ldquo;There is no &lsquo;try&rsquo;&rdquo;) sounds neat, but it doesn't work for me.  I have done most of my work while anxious about whether I could do the job, and unsure that it would be enough to achieve the goal if I did.  But I tried anyway, because there was no one but me between the enemy and my city.  Surprising myself, I have sometimes succeeded.
fi: Yodan filosofia (“Ei ole olemassa yritystä”) kuulostaa kivalta mutta se ei toimi minun tapauksessani. Olen tehnyt suurimman osan työstäni huolissani siitä että voisinko tehdä sen ja epävarmana siitä, että olisiko työni tarpeeksi tuloksen saavuttamiseksi jos tekisin sen. Mutta yritin kuitenkin koska ei ollut ketään muuta kaupunkini ja vihollisen välissä. Olen kuitenkin yllättynyt siitä että olen joskus onnistunut.

note: type: Content of: <div><p>
en: Sometimes I failed; some of my cities have fallen.  Then I found another threatened city, and got ready for another battle.  Over time, I've learned to look for threats and put myself between them and my city, calling on other hackers to come and join me.
fi: Joskus epäonnistuin; jotkut kaupungeistani kukistuivat. Mutta sitten löysin toisen uhatun kaupungin ja valmistauduin seuraavaan taisteluun. Olen kuitenkin aikojen saatossa oppinut etsiä uhkia ja laittaa itseni heidän ja kaupunkini väliin kutsuen muita hakkereita mukaani.

note: type: Content of: <div><p>
en: Nowadays, often I'm not the only one.  It is a relief and a joy when I see a regiment of hackers digging in to hold the line, and I realize, this city may survive&mdash;for now.  But the dangers are greater each year, and now Microsoft has explicitly targeted our community.  We can't take the future of freedom for granted.  Don't take it for granted! If you want to keep your freedom, you must be prepared to defend it.
fi: Nykyään en yleensä ole yksin. On helpotus ja ilo nähdä rykmentin hakkereita kaivamassa linjan pitämiseksi ja huomaan, että tämä kaupunki voi toistaiseksi selvitä. Mutta vaarat suurenevat joka vuosi ja nyt Microsoft on erityisesti kohdistunut yhteisöömme. Me emme voi ottaa vapaata tulevaisuuttamme varmana. Älä pidä sitä varmana! Jos haluat pitää vapautesi sinun täytyy olla valmis puolustamaan sitä!

note: type: Content of: <div><h3>
en: Footnotes
fi: Alahuomautukset

note: type: Content of: <div><div><p>
en: Please send general FSF &amp; GNU inquiries to <a href="mailto:gnu@gnu.org">&lt;gnu@gnu.org&gt;</a>.  There are also <a href="/contact/">other ways to contact</a> the FSF.  Broken links and other corrections or suggestions can be sent to <a href="mailto:webmasters@gnu.org">&lt;webmasters@gnu.org&gt;</a>.
fi: Ole hyvä ja lähetä FSF &amp; GNU -kyselyt osoitteeseen <a href="mailto:gnu@gnu.org">&lt;gnu@gnu.org&gt;</a>. On myös muita tapoja <a href="/contact/">saada yhteys</a> FSF:ään. Lähetä ilmoitukset toimimattomista  linkeistä ja muut korjaukset (tai ehdotukset) osoitteeseen <a href="mailto:webmasters@gnu.org">&lt;webmasters@gnu.org&gt;</a>.

note: type: Content of: <div><p>
en: This page is licensed under a <a rel="license" href="http://creativecommons.org/licenses/by-nd/4.0/">Creative Commons Attribution-NoDerivatives 4.0 International License</a>.
fi: Tämä sivu on julkaistu <a rel="license" href="http://creativecommons.org/licenses/by-nd/4.0/">Creative Commons Nimeä-EiMuutoksia 4.0-kansainvälisen lisenssin alla.</a>

note: TRANSLATORS: Use space (SPC) as msgstr if you don't want credits. type: Content of: <div><div>
en: *GNUN-SLOT: TRANSLATOR'S CREDITS*
fi: <b>Kääntänyt</b> Pyry

note: timestamp start type: Content of: <div><p>
en: Updated:
fi: Päivitetty:
