thegnuproject.html - en to lt translation catalogue (141 entries)

note: type: Content of: <title>
en: About the GNU Project - GNU Project - Free Software Foundation
lt: Apie GNU projektą - GNU projektas - Laisvos programinės įrangos fondas

note: type: Attribute 'content' of: <meta>
en: GNU, GNU Project, FSF, Free Software, Free Software Foundation, History
lt: GNU, GNU projektas, FSF, Laisva programinė įranga, Laisvos programinės įrangos fondas, Istorija

note: type: Content of: <div><h2>
en: The GNU Project
lt: GNU projektas

note: type: Content of: <div><h3>
en: The first software-sharing community
lt: Pirmoji programine įranga besidalinanti bendruomenė

note: type: Content of: <div><p>
en: When I started working at the <abbr title="Massachusetts Institute of Technology">MIT</abbr> Artificial Intelligence Lab in 1971, I became part of a software-sharing community that had existed for many years.  Sharing of software was not limited to our particular community; it is as old as computers, just as sharing of recipes is as old as cooking.  But we did it more than most.
lt: Kai aš 1971&nbsp;m. pradėjau dirbti <abbr title="Massachusetts Institute of Technology">MIT</abbr> Dirbtinio intelekto laboratorijoje, aš tapau dalimi programine įranga besidalinančios bendruomenės, kuri egzistavo daugelį metų.  Dalinimasis programine įranga nebuvo kažkas tokio, ką darė konkrečiai mūsų bendruomenė; tai yra tiek sena, kiek kompiuteriai, kaip ir dalinimasis receptais yra tiek sena, kiek maisto ruošimas.  Bet mes šitą darėme labiau nei dauguma.

note: type: Content of: <div><div><p>
en: Why it is even more important than ever <a href="/philosophy/free-software-even-more-important.html">to insist that the software we use be free</a>.
lt: Kodėl tai yra dar svarbiau, nei bet kada anksčiau <a href="/philosophy/free-software-even-more-important.html">reikalauti, kad mūsų naudojama programinė įranga būtų laisva</a>.

note: type: Content of: <div><h3>
en: The collapse of the community
lt: Bendruomenės subyrėjimas

note: type: Content of: <div><p>
en: The situation changed drastically in the early 1980s when Digital discontinued the PDP-10 series.  Its architecture, elegant and powerful in the 60s, could not extend naturally to the larger address spaces that were becoming feasible in the 80s.  This meant that nearly all of the programs composing ITS were obsolete.
lt: Ankstyvame 1980&ndash;1990&nbsp;m. laikotarpyje, kai Digital nutraukė PDP-10 serijas, situacija pasikeitė drastiškai.  Jo architektūra, elegantiška ir galinga septyniasdešimtaisiais, negalėjo natūraliai išsiplėsti iki didesnių adresų erdvių, kurios tapo vis labiau padaromos devyniasdešimtaisiais.  Tai reiškė, kad beveik visos ITS sudarančios programos tapo nebenaudojamos.

note: type: Content of: <div><p>
en: The modern computers of the era, such as the VAX or the 68020, had their own operating systems, but none of them were free software: you had to sign a nondisclosure agreement even to get an executable copy.
lt: Toje eroje modernūs kompiuteriai, tokie kaip VAX arba 68020, turėjo jų pačių operacines sistemas, bet nei viena iš jų nebuvo laisva programinė įranga: jums reikėdavo pasirašyti neatskleidimo sutartį net, kad gauti vykdomąją kopiją.

note: type: Content of: <div><p>
en: This meant that the first step in using a computer was to promise not to help your neighbor.  A cooperating community was forbidden.  The rule made by the owners of proprietary software was, &ldquo;If you share with your neighbor, you are a pirate.  If you want any changes, beg us to make them.&rdquo;
lt: Tai reiškė, kad pirmas kompiuterio naudojimo žingsnis buvo pasižadėjimas nepadėti savo kaimynui.  Bendradarbiaujanti bendruomenė buvo uždrausta.  Taisyklė, kurią padarė nuosavybinės programinės įrangos savininkai, buvo: &bdquo;Jei jūs pasidalinsite su savo kaimynu, jūs esate piratas.  Jei pageidaujate kokių nors pakeitimų, maldaukite mūsų, kad juos padarytume.&ldquo;

note: type: Content of: <div><p>
en: The idea that the proprietary software social system&mdash;the system that says you are not allowed to share or change software&mdash;is antisocial, that it is unethical, that it is simply wrong, may come as a surprise to some readers.  But what else could we say about a system based on dividing the public and keeping users helpless? Readers who find the idea surprising may have taken the proprietary software social system as a given, or judged it on the terms suggested by proprietary software businesses.  Software publishers have worked long and hard to convince people that there is only one way to look at the issue.
lt: Idėja, kad nuosavybinės programinės įrangos socialinė sistema &ndash; sistema, kuri sako, kad jums neleidžiama dalintis arba pakeisti programinę įrangą &ndash; yra antisocialinė, kad ji yra neetiška, kad ji yra paprasčiausiai neteisi, kai kuriems skaitytojams gali pasirodyti stebinanti.  Bet ką kitą mes galėtume pasakyti apie sistemą, paremtą visuomenės skaldymu ir naudotojų laikymu bejėgiais? Skaitytojai, kurie ta idėja stebisi, gali būti, kad nuosavybinės programinės įrangos socialinę sistemą priėmė kaip duotybę arba apie ją sprendė pagal nuosavybinės programinės įrangos verslų pasiūlytus terminus.  Programinės įrangos leidėjai dirbo ilgai ir sunkiai, jog žmones įtikintų, kad yra tik vienas būdas žvelgti į šią problemą.

note: type: Content of: <div><p>
en: One assumption is that software companies have an unquestionable natural right to own software and thus have power over all its users.  (If this were a natural right, then no matter how much harm it does to the public, we could not object.)  Interestingly, the US Constitution and legal tradition reject this view; copyright is not a natural right, but an artificial government-imposed monopoly that limits the users' natural right to copy.
lt: Viena prielaida yra ta, kad programinės įrangos kompanijos turi nesvarstomą prigimtinę teisę būti programinės įrangos savininkėmis ir, vadinasi, turėti galią visais savo naudotojais.  (Jei tai būtų prigimtinė teisė, tada nesvarbu kiek daug žalos visuomenei ji padaro, mes negalėtume prieštarauti.)  Įdomiai, JAV Konstitucija ir teisinė tradicija atmeta šį požiūrį; autorių teisės nėra prigimtinė teisė, bet dirbtinė vyriausybės sudaryta monopolija, kuri riboja naudotojų prigimtinę teisę kopijuoti.

note: type: Content of: <div><p>
en: Another unstated assumption is that the only important thing about software is what jobs it allows you to do&mdash;that we computer users should not care what kind of society we are allowed to have.
lt: Dar viena nepareikšta prielaida yra ta, kad vienintelis svarbus dalykas apie programinę įrangą yra kokius darbus ji jums leidžia atlikti &ndash; jog mums, kompiuterio naudotojams, neturėtų rūpėti kokio tipo visuomenę mums leidžiama turėti.

note: type: Content of: <div><p>
en: A third assumption is that we would have no usable software (or would never have a program to do this or that particular job) if we did not offer a company power over the users of the program.  This assumption may have seemed plausible, before the free software movement demonstrated that we can make plenty of useful software without putting chains on it.
lt: Trečia prielaida yra ta, kad mes neturėtume jokios naudojimui tinkamos programinės įrangos (arba niekada neturėtume programos atlikti šitą ar aną konkretų darbą) jei mes kokiai nors kompanijai nepasiūlėme tos programos galios naudotojais.  Ši prielaida galbūt atrodė galima, prieš tai, kai laisvos programinės įrangos judėjimas pademonstravo, kad mes galime padaryti daug naudingos programinės įrangos ant jos neuždėdami grandinių.

note: type: Content of: <div><p>
en: If we decline to accept these assumptions, and judge these issues based on ordinary commonsense morality while placing the users first, we arrive at very different conclusions.  Computer users should be free to modify programs to fit their needs, and free to share software, because helping other people is the basis of society.
lt: Jei mes atsisakome priimti šitas prielaidas ir apie šias problemas sprendžiame remdamiesi paprastu sveiko proto morališkumu, tuo pačiu naudotojus pastatydami į pirmą vietą, mes atkeliaujame prie labai skirtingų išvadų.  Kompiuterio naudotojai turėtų būti laisvi modifikuoti programas, kad tiktų jų poreikiams ir laisvi dalintis programine įranga, nes padėjimas kitiems žmonėms yra visuomenės pagrindas.

note: type: Content of: <div><h3>
en: A stark moral choice
lt: Grynai moralinis pasirinkimas

note: type: Content of: <div><p>
en: With my community gone, to continue as before was impossible.  Instead, I faced a stark moral choice.
lt: Dingus mano bendruomenei, tęsti kaip anksčiau buvo neįmanoma.  Vietoje to, aš susidūriau su grynai moraliniu pasirinkimu.

note: type: Content of: <div><p>
en: The easy choice was to join the proprietary software world, signing nondisclosure agreements and promising not to help my fellow hacker.  Most likely I would also be developing software that was released under nondisclosure agreements, thus adding to the pressure on other people to betray their fellows too.
lt: Lengvasis pasirinkimas buvo prisijungti prie nuosavybinės programinės įrangos pasaulio, pasirašant neatskleidimo sutartis ir pažadant nepadėti savo bičiuliui hakeriui.  Labai tikėtina aš vystyčiau programinę įrangą, kuri būtų išleista pagal neatskleidimo sutartis, šitaip prisidėdamas prie kitų žmonių spaudimo išduoti jų bičiulius irgi.

note: type: Content of: <div><p>
en: I could have made money this way, and perhaps amused myself writing code.  But I knew that at the end of my career, I would look back on years of building walls to divide people, and feel I had spent my life making the world a worse place.
lt: Galėjau uždirbti pinigų tokiu būdu ir galbūt save palinksminti rašant kodą.  Bet aš žinojau, kad savo karjeros pabaigoje, aš prisiminčiau ankstesnius metus statant sienas žmonių padalinimui ir aš jausčiau savo gyvenimą praleidęs pasaulio padarymui blogesne vieta.

note: type: Content of: <div><p>
en: I had already experienced being on the receiving end of a nondisclosure agreement, when someone refused to give me and the MIT AI Lab the source code for the control program for our printer.  (The lack of certain features in this program made use of the printer extremely frustrating.)  So I could not tell myself that nondisclosure agreements were innocent.  I was very angry when he refused to share with us; I could not turn around and do the same thing to everyone else.
lt: Aš jau buvau patyręs ką reiškia būti neatskleidimo sutarties gaunančiąja puse, kai kažkas atsisakė man ir MIT AI laboratorijai duoti mūsų spausdintuvo valdymo programos šaltinio kodą.  (Kai kurių ypatybių šioje programoje trūkumas spausdintuvo naudojimą padarė labai varginančiu.)  Taigi, aš negalėjau sau pasakyti, kad neatskleidimo sutartys yra nekaltos.  Aš buvau labai supykęs, kai jis su mumis atsisakė pasidalinti; aš negalėjau apsisukti ir visiems kitiems daryti tą patį.

note: type: Content of: <div><p>
en: Another choice, straightforward but unpleasant, was to leave the computer field.  That way my skills would not be misused, but they would still be wasted.  I would not be culpable for dividing and restricting computer users, but it would happen nonetheless.
lt: Dar vienas pasirinkimas, tiesioginis, bet nemalonus, buvo palikti kompiuterijos sritį.  Tuo būdu, mano gebėjimai nebūtų netinkamai panaudoti, bet jie vis vien nueitų veltui.  Aš nebūčiau kaltas dėl kompiuterio naudotojų atskyrimo ir apribojimo, bet tai vis tiek įvyktų.

note: type: Content of: <div><p>
en: So I looked for a way that a programmer could do something for the good.  I asked myself, was there a program or programs that I could write, so as to make a community possible once again?
lt: Taigi, aš ieškojau būdo, kuriuo programuotojas galėtų padaryti kažką gero.  Aš savęs paklausiau, ar buvo programa arba programos, kurias aš galėčiau parašyti, kad bendruomenė ir vėl būtų galima?

note: type: Content of: <div><p>
en: The answer was clear: what was needed first was an operating system.  That is the crucial software for starting to use a computer.  With an operating system, you can do many things; without one, you cannot run the computer at all.  With a free operating system, we could again have a community of cooperating hackers&mdash;and invite anyone to join.  And anyone would be able to use a computer without starting out by conspiring to deprive his or her friends.
lt: Atsakymas buvo aiškus: ko reikėjo pirmiausia, tai operacinės sistemos.  Tai yra kritinė programinė įranga pradėti naudoti kompiuterį.  Su operacine sistema, jūs galite daryti daug dalykų; be jos, jūs visiškai negalite leisti kompiuterio.  Su laisva operacine sistema, mes ir vėl galėtume turėti bendradarbiaujančių hakerių bendruomenę &ndash; ir bet ką pakviesti prisijungti.  Ir bet kas galėtų kompiuterį naudoti nepradėdamas ruoštis atimti iš jo ar jos draugų.

note: type: Content of: <div><p>
en: An operating system does not mean just a kernel, barely enough to run other programs.  In the 1970s, every operating system worthy of the name included command processors, assemblers, compilers, interpreters, debuggers, text editors, mailers, and much more.  ITS had them, Multics had them, VMS had them, and Unix had them.  The GNU operating system would include them too.
lt: Operacinė sistema nereiškia tik branduolio, kurio vos užtektų leisti kitas programas.  1970&ndash;1980&nbsp;m. laikotarpiu, kiekviena operacinė sistema, kuri buvo verta šio vardo, turėjo komandų procesorius, asemblerius, kompiliatorius, sąsajas, derintuves, teksto redaktorius, el. pašto programas ir daug daugiau.  ITS jas turėjo, Multics jas turėjo, VMS jas turėjo ir Unix jas turėjo.  GNU operacinė sistema jas irgi įtrauktų.

note: type: Content of: <div><blockquote><p>
en: If I am not for myself, who will be for me?
lt: Jei aš esu ne dėl savęs, kas bus už mane?

note: type: Content of: <div><blockquote><p>
en: If I am only for myself, what am I?
lt: Jei aš esu tik dėl savęs, kas aš esu?

note: type: Content of: <div><blockquote><p>
en: If not now, when?
lt: Jei ne dabar, kada?

note: type: Content of: <div><p>
en: The decision to start the GNU Project was based on a similar spirit.
lt: Sprendimas pradėti GNU projektą buvo paremtas panašia dvasia.

note: type: Content of: <div><h3>
en: Free as in freedom
lt: Laisva kaip laisvė

note: type: Content of: <div><p>
en: The term &ldquo;free software&rdquo; is sometimes misunderstood&mdash;it has nothing to do with price.  It is about freedom.  Here, therefore, is the definition of free software.
lt: Terminas &bdquo;laisva programinė įranga&ldquo; kartais yra suprantamas klaidingai &ndash; jis neturi nieko bendro su kaina.  Jis yra apie laisvę.  Todėl, čia yra laisvos programinės įrangos apibrėžimas.

note: type: Content of: <div><p>
en: A program is free software, for you, a particular user, if:
lt: Programa yra laisva programinė įranga, jums, konkrečiam naudotojui, jei:

note: type: Content of: <div><ul><li>
en: You have the freedom to run the program as you wish, for any purpose.
lt: jūs turite laisvę leisti tą programą taip, kaip norite, bet kokiu tikslu;

note: type: Content of: <div><ul><li>
en: You have the freedom to modify the program to suit your needs.  (To make this freedom effective in practice, you must have access to the source code, since making changes in a program without having the source code is exceedingly difficult.)
lt: jūs turite laisvę tą programą modifikuoti taip, kad ji atitiktų jūsų poreikius.  (Siekiant, kad ši laisvė būtų efektyvi praktiškai, jūs turite turėti prieigą prie jos šaltinio kodo, kadangi programos pakeitimų darymas neturint to šaltinio kodo yra be galo sunkus.);

note: type: Content of: <div><ul><li>
en: You have the freedom to redistribute copies, either gratis or for a fee.
lt: jūs turite laisvę išplatinti kopijas, arba už dyką, arba už mokestį;

note: type: Content of: <div><ul><li>
en: You have the freedom to distribute modified versions of the program, so that the community can benefit from your improvements.
lt: jūs turite laisvę platinti modifikuotas tos programos versijas taip, kad bendruomenė iš jūsų pagerinimų gali gauti naudos.

note: type: Content of: <div><p>
en: Since &ldquo;free&rdquo; refers to freedom, not to price, there is no contradiction between selling copies and free software.  In fact, the freedom to sell copies is crucial: collections of free software sold on CD-ROMs are important for the community, and selling them is an important way to raise funds for free software development.  Therefore, a program which people are not free to include on these collections is not free software.
lt: Kadangi &bdquo;laisva&ldquo; reiškia laisvę, ne kainą, nėra prieštaravimo tarp kopijų pardavimo ir laisvos programinės įrangos.  Iš tiesų, laisvė kopijas parduoti yra kritinė: laisvos programinės įrangos rinkiniai parduodami kompaktinėmis plokštelėmis yra svarbūs bendruomenei ir jų pardavimas yra svarbus būdas surinkti fondų laisvos programinės įrangos vystymui.  Todėl, programa, kurios žmonėms neleidžiama įtraukti į šiuos rinkinius yra ne laisva programinė įranga.

note: type: Content of: <div><h3>
en: GNU software and the GNU system
lt: GNU programinė įranga ir GNU sistema

note: type: Content of: <div><p>
en: Developing a whole system is a very large project.  To bring it into reach, I decided to adapt and use existing pieces of free software wherever that was possible.  For example, I decided at the very beginning to use TeX as the principal text formatter; a few years later, I decided to use the X Window System rather than writing another window system for GNU.
lt: Visos sistemos vystymas yra labai didelis projektas.  Siekiant prie jo priartėti, aš nusprendžiau adaptuoti ir naudoti egzistuojančios laisvos programinės įrangos dalis, kur tik buvo įmanoma šitą padaryti.  Pavyzdžiui, aš iš pat pradžių nusprendžiau naudoti TeX kaip pagrindinį teksto formuotoją; keletą metų vėliau, aš nusprendžiau naudoti X Window System, o ne parašyti GNU dar vieną langų sistemą.

note: type: Content of: <div><p>
en: Because of these decisions, and others like them, the GNU system is not the same as the collection of all GNU software.  The GNU system includes programs that are not GNU software, programs that were developed by other people and projects for their own purposes, but which we can use because they are free software.
lt: Dėl šių sprendimų, ir dėl kitų, į juos panašių, GNU sistema nėra tapati visam GNU programinės įrangos rinkiniui.  Į GNU sistemą įtrauktos programos, kurios nėra GNU programinė įranga, programos, kurios buvo išvystytos kitų žmonių ir projektų jų pačių tikslams, bet kurias mes galime naudoti, nes jos yra laisva programinė įranga.

note: type: Content of: <div><h3>
en: Commencing the project
lt: Projekto pradėjimas

note: type: Content of: <div><p>
en: In January 1984 I quit my job at MIT and began writing GNU software.  Leaving MIT was necessary so that MIT would not be able to interfere with distributing GNU as free software.  If I had remained on the staff, MIT could have claimed to own the work, and could have imposed their own distribution terms, or even turned the work into a proprietary software package.  I had no intention of doing a large amount of work only to see it become useless for its intended purpose: creating a new software-sharing community.
lt: 1984&nbsp;m. sausį aš išėjau iš darbo MIT ir pradėjau rašyti GNU programinę įrangą.  MIT palikti buvo būtina tam, kad MIT negalėtų sutrukdyti GNU platinti kaip laisvą programinę įrangą.  Jei aš būčiau likęs darbuotoju, MIT būtų galėję tvirtinti esantys to darbo savininkais ir galėjo sudaryti jų pačių platinimo sąlygas, ar net paversti tą darbą nuosavybinės programinės įrangos paketu.  Aš neturėjau jokio siekio padaryti didžiąją dalį darbo tik tam, kad pamatyti kaip jis tampa beverčiu juo siektam tikslui: naujos programine įranga besidalinančios bendruomenės kūrimas.

note: type: Content of: <div><p>
en: However, Professor Winston, then the head of the MIT AI Lab, kindly invited me to keep using the lab's facilities.
lt: Tačiau, profesorius Winston, tuometinis MIT AI laboratorijos vedėjas, maloniai man pasiūlė ir toliau naudoti laboratorijos priemones.

note: type: Content of: <div><h3>
en: The first steps
lt: Pirmieji žingsniai

note: type: Content of: <div><p>
en: He responded derisively, stating that the university was free but the compiler was not.  I therefore decided that my first program for the GNU Project would be a multilanguage, multiplatform compiler.
lt: Jis atsakė paniekinančiai, pareikšdamas, kad tas universitetas buvo laisvas, o kompiliatorius nebuvo.  Todėl, aš nusprendžiau, kad mano pirmoji programa GNU projektui bus keliakalbis, keliaplatformis kompiliatorius.

note: type: Content of: <div><p>
en: Hoping to avoid the need to write the whole compiler myself, I obtained the source code for the Pastel compiler, which was a multiplatform compiler developed at Lawrence Livermore Lab.  It supported, and was written in, an extended version of Pascal, designed to be a system-programming language.  I added a C front end, and began porting it to the Motorola 68000 computer.  But I had to give that up when I discovered that the compiler needed many megabytes of stack space, and the available 68000 Unix system would only allow 64k.
lt: Tikėdamasis išvengti poreikio visą kompiliatorių parašyti pačiam, aš gavau Pastel kompiliatoriaus šaltinio kodą, kuris buvo keliaplatformis kompiliatorius, išvystytas Lawrence Livermore laboratorijoje.  Jis palaikė, ir buvo parašytas, išplėstą Pascal versiją, suprojektuotą būti sisteminio programavimo kalba.  Aš pridėjau C priekinę dalį ir pradėjau perkelti jį į Motorola 68000 kompiuterį.  Bet turėjau šitą apleisti, kai atradau, kad tam kompiliatoriui reikėjo daug megabaitų šūsnies atminties ir prieinama 68000 Unix sistema leistų tik 64k.

note: type: Content of: <div><p>
en: I began work on GNU Emacs in September 1984, and in early 1985 it was beginning to be usable.  This enabled me to begin using Unix systems to do editing; having no interest in learning to use vi or ed, I had done my editing on other kinds of machines until then.
lt: Darbą prie GNU Emacs pradėjau 1984&nbsp;m. rugsėjį ir ankstyvais 1985&nbsp;m. ji pradėjo būti tinkama naudojimui.  Tai mane įgalino redagavimo darbams pradėti naudoti Unix sistemas; nesuinteresuotas mokintis naudoti vi arba ed, aš savo redagavimą iki to laiko atlikau su kitų tipų mašinomis.

note: type: Content of: <div><p>
en: At this point, people began wanting to use GNU Emacs, which raised the question of how to distribute it.  Of course, I put it on the anonymous ftp server on the MIT computer that I used.  (This computer, prep.ai.mit.edu, thus became the principal GNU ftp distribution site; when it was decommissioned a few years later, we transferred the name to our new ftp server.)  But at that time, many of the interested people were not on the Internet and could not get a copy by ftp.  So the question was, what would I say to them?
lt: Tuo metu, žmonės pradėjo pageidauti naudoti GNU Emacs, kas iškėlė klausimą kaip ją platinti.  Žinoma, aš ją patalpinau į anoniminį FTP serverį, esantį MIT kompiuteryje, kurį aš naudojau.  (Šis kompiuteris, prep.ai.mit.edu, taip tapo pagrindine GNU FTP platinimo vieta; kai po kelerių metų vėliau jis buvo nurašytas, mes perkėlėme tą vardą į mūsų naują FTP serverį.)  Bet tuo metu, daug susidomėjusių žmonių nebuvo internete ir negalėjo gauti kopijos per FTP.  Taigi, klausimas buvo, ką aš jiems pasakyčiau?

note: type: Content of: <div><p>
en: I could have said, &ldquo;Find a friend who is on the net and who will make a copy for you.&rdquo; Or I could have done what I did with the original PDP-10 Emacs: tell them, &ldquo;Mail me a tape and a <abbr title="Self-addressed Stamped Envelope">SASE</abbr>, and I will mail it back with Emacs on it.&rdquo; But I had no job, and I was looking for ways to make money from free software.  So I announced that I would mail a tape to whoever wanted one, for a fee of $150.  In this way, I started a free software distribution business, the precursor of the companies that today distribute entire GNU/Linux system distributions.
lt: Aš galėjau pasakyti &bdquo;Susiraskite draugą, kuris yra tinkle ir kuris jums padarys kopiją.&ldquo; Arba aš galėjau padaryti tai, ką padariau su originalia PDP-10 Emacs: pasakyti jiems &bdquo;Atsiųskite man paštu kasetę ir <abbr title="Self-addressed Stamped Envelope">SASE</abbr>, ir aš atsiųsiu ją su Emacs atgal.&ldquo; Bet aš neturėjau darbo ir aš ieškojau būdų uždirbti pinigų iš laisvos programinės įrangos.  Taigi, aš paskelbiau, kad aš paštu atsiųsiu kasetę bet kam, kas tokios norėjo, už 150 JAV dolerių mokestį.  Tokiu būdu, aš pradėjau laisvos programinės įrangos platinimo verslą, kompanijų, kurios šiandien platina ištisas GNU/Linux sistemos distribucijas, pirmtaką.

note: type: Content of: <div><h3>
en: Is a program free for every user?
lt: Ar programa yra laisva kiekvienam naudotojui?

note: type: Content of: <div><p>
en: If a program is free software when it leaves the hands of its author, this does not necessarily mean it will be free software for everyone who has a copy of it.  For example, <a href="/philosophy/categories.html#PublicDomainSoftware"> public domain software</a> (software that is not copyrighted) is free software; but anyone can make a proprietary modified version of it.  Likewise, many free programs are copyrighted but distributed under simple permissive licenses which allow proprietary modified versions.
lt: Jei programa yra laisva programinė įranga, kai ji palieka savo autoriaus rankas, tai nebūtinai reiškia ji bus laisva programinė įranga visiems, kurie turi jos kopiją.  Pavyzdžiui, <a href="/philosophy/categories.html#PublicDomainSoftware">viešosios srities programinė įranga</a> (programinė įranga be autorių teisių) yra laisva programinė įranga; bet bet kas gali padaryti nuosavybinę modifikuotą jos versiją.  Analogiškai, daug laisvų programų turi autorių teises, bet platinamos pagal paprastas, daug ką leidžiančias licencijas, kurios leidžia nuosavybines, modifikuotas versijas.

note: type: Content of: <div><p>
en: The paradigmatic example of this problem is the X Window System.  Developed at MIT, and released as free software with a permissive license, it was soon adopted by various computer companies.  They added X to their proprietary Unix systems, in binary form only, and covered by the same nondisclosure agreement.  These copies of X were no more free software than Unix was.
lt: Paradigminis šitos problemos pavyzdys yra X Window System.  Išvystyta MIT ir išleista kaip laisva programinė įranga su daug ką leidžiančia licencija, ją greitai priėmė įvairios kompiuterių kompanijos.  Jos prie savo nuosavybinių Unix sistemų pridėjo X, tik dvejetaine forma, ir padengtą ta pačia neatskleidimo sutartimi.  Šios X kopijos buvo nedaugiau laisva programinė įranga, nei buvo Unix.

note: type: Content of: <div><p>
en: This led to a paradoxical situation where two different ways of counting the amount of freedom gave different answers to the question, &ldquo;Is this program free?&rdquo; If you judged based on the freedom provided by the distribution terms of the MIT release, you would say that X was free software.  But if you measured the freedom of the average user of X, you would have to say it was proprietary software.  Most X users were running the proprietary versions that came with Unix systems, not the free version.
lt: Tai privedė prie paradoksalios situacijos, kai du skirtingi būdai skaičiuoti laisvės kiekį suteikė skirtingus atsakymus į klausimą: &bdquo;Ar ši programa yra laisva?&ldquo;  Jei jūs sprendėte pasiremdami laisve, suteikta pagal MIT išleidimo platinimo sąlygas, jūs sakytumėte, kad X yra laisva programinė įranga.  Bet jei jūs matavote vidutinio X naudotojo laisvę, jūs turėtumėte pasakyti ji buvo nuosavybinė programinė įranga.  Dauguma X naudotojų leido nuosavybines versijas, kurios atkeliavo kartu su Unix sistemomis, ne tą laisvą versiją.

note: type: Content of: <div><h3>
en: Copyleft and the GNU GPL
lt: Copyleft ir GNU GPL

note: type: Content of: <div><p>
en: Copyleft uses copyright law, but flips it over to serve the opposite of its usual purpose: instead of a means for restricting a program, it becomes a means for keeping the program free.
lt: Copyleft naudoja autorių teisių įstatymą, bet jį apverčia tenkinti atvirkštinį, nei jo įprastinis tikslas: vietoje programą suvaržančių priemonių, jis tampa priemonėmis tos programos išlaikymui laisva.

note: type: Content of: <div><p>
en: The central idea of copyleft is that we give everyone permission to run the program, copy the program, modify the program, and distribute modified versions&mdash;but not permission to add restrictions of their own.  Thus, the crucial freedoms that define &ldquo;free software&rdquo; are guaranteed to everyone who has a copy; they become inalienable rights.
lt: Esminė copyleft idėja yra ta, kad mes visiems suteikiame leidimą leisti programą, nukopijuoti programą, modifikuoti programą ir modifikuotas versijas platinti &ndash; bet ne leidimą jiems pridėti savų suvaržymų.  Taip, kritinės laisvės, kuriomis apibrėžiama &bdquo;laisva programinė įranga&ldquo; yra garantuojamos kiekvienam, kuris turi kopiją; jos tampa neatimamomis teisėmis.

note: type: Content of: <div><p>
en: For an effective copyleft, modified versions must also be free.  This ensures that work based on ours becomes available to our community if it is published.  When programmers who have jobs as programmers volunteer to improve GNU software, it is copyleft that prevents their employers from saying, &ldquo;You can't share those changes, because we are going to use them to make our proprietary version of the program.&rdquo;
lt: Efektingam copyleft, modifikuotos versijos taip pat turi būti laisvos.  Tai užtikrina, kad darbas, paremtas mūsiškiu, tampa prieinamas mūsų bendruomenei jei jis yra paviešintas.  Kai programuotojai, kurie dirba programuotojais, savanoriauja pagerinti GNU programinę įrangą, būtent copyleft neleidžia jų darbdaviams sakyti: &bdquo;Jūs negalite tais pakeitimais pasidalinti, nes mes juos ruošiamės naudoti mūsų nuosavybinės tos programos versijos padarymui.&ldquo;

note: type: Content of: <div><p>
en: The requirement that changes must be free is essential if we want to ensure freedom for every user of the program.  The companies that privatized the X Window System usually made some changes to port it to their systems and hardware.  These changes were small compared with the great extent of X, but they were not trivial.  If making changes were an excuse to deny the users freedom, it would be easy for anyone to take advantage of the excuse.
lt: Reikalavimas, kad pakeitimai privalo būti laisvi yra esminis jei mes norime užtikrinti laisvę kiekvienam programos naudotojui.  Tos kompanijos, kurios privatizavo X Window System, įprastai padarydavo kokius nors pakeitimus, kad perkeltų ją į savo sistemas ir techninę įrangą.  Šitie pakeitimai, palyginus su didele X apimtimi, buvo maži, bet jie nebuvo nereikšmingi.  Jei pakeitimų padarymas buvo pasiteisinimas naudotojams nesuteikti laisvės, kiekvienam būtų lengva pasinaudoti šituo pasiteisinimu.

note: type: Content of: <div><p>
en: A related issue concerns combining a free program with nonfree code.  Such a combination would inevitably be nonfree; whichever freedoms are lacking for the nonfree part would be lacking for the whole as well.  To permit such combinations would open a hole big enough to sink a ship.  Therefore, a crucial requirement for copyleft is to plug this hole: anything added to or combined with a copylefted program must be such that the larger combined version is also free and copylefted.
lt: Susijusi problema apima laisvos programos ir nelaisvo kodo apjungimą.  Tokia kombinacija neišvengiamai būtų nelaisva; nesvarbu kurių laisvių trūktų nelaisvai daliai, jų trūktų ir tai visumai taip pat.  Tokių kombinacijų leidimas atvertų tokią skylę, kurios pakaktų nuskandinti laivą.  Todėl, kritinis reikalavimas copyleft yra užkimšti šitą skylę: bet kas pridedamas prie arba apjungiamas su copyleft programa privalo būti toks, kad didesnė apjungta versija yra taip pat laisva ir su copyleft.

note: type: Content of: <div><h3>
en: The Free Software Foundation
lt: Laisvos programinės įrangos fondas

note: type: Content of: <div><p>
en: We funded development of these programs because the GNU Project was not just about tools or a development environment.  Our goal was a complete operating system, and these programs were needed for that goal.
lt: Mes finansavome šių programų vystymą, nes GNU projektas nebuvo tik apie įrankius arba vystymo aplinką.  Mūsų tikslas buvo išbaigta operacinė sistema ir šios programos buvo reikalingos tam tikslui.

note: type: Content of: <div><h3>
en: Free software support
lt: Laisvos programinės įrangos palaikymas

note: type: Content of: <div><p>
en: The free software philosophy rejects a specific widespread business practice, but it is not against business.  When businesses respect the users' freedom, we wish them success.
lt: Laisvos programinės įrangos filosofija atmeta konkrečią paplitusią verslo praktiką, bet ji nėra prieš verslą.  Kai verslai gerbia naudotojų laisvę, mes jiems linkime sėkmės.

note: type: Content of: <div><p>
en: Selling copies of Emacs demonstrates one kind of free software business.  When the FSF took over that business, I needed another way to make a living.  I found it in selling services relating to the free software I had developed.  This included teaching, for subjects such as how to program GNU Emacs and how to customize GCC, and software development, mostly porting GCC to new platforms.
lt: Emacs kopijų pardavimas demonstruoja vieną laisvos programinės įrangos verslo tipą.  Kai FSF perėmė tą verslą, man reikėjo kito būdo užsidirbti pragyvenimui.  Aš jį radau parduodamas paslaugas, susietas su laisva programine įranga, kurią aš išvysčiau.  Į tai įėjo mokymas, tokiomis temomis, kaip kaip suprogramuoti GNU Emacs ir kaip sureguliuoti GCC, ir programinės įrangos vystymas, daugiausia GCC perkėlimas į naujas platformas.

note: type: Content of: <div><p>
en: Today each of these kinds of free software business is practiced by a number of corporations.  Some distribute free software collections on CD-ROM; others sell support at levels ranging from answering user questions, to fixing bugs, to adding major new features.  We are even beginning to see free software companies based on launching new free software products.
lt: Šiandien kiekvieną iš šių laisvos programinės įrangos verslo tipų praktikuoja eilė korporacijų.  Kai kurios platina laisvos programinės įrangos rinkinių kompaktines plokšteles; kitos parduoda palaikymą, lygiais nuo atsakymų į naudotojo klausimus iki klaidų taisymo, iki didelių naujų ypatybių pridėjimo.  Mes pradedame matyti net laisvos programinės įrangos kompanijas, paremtas naujų laisvos programinės įrangos produktų paleidimu.

note: type: Content of: <div><h3>
en: Technical goals
lt: Techniniai tikslai

note: type: Content of: <div><p>
en: The principal goal of GNU is to be free software.  Even if GNU had no technical advantage over Unix, it would have a social advantage, allowing users to cooperate, and an ethical advantage, respecting the user's freedom.
lt: Pagrindinis GNU tikslas yra būti laisva programine įranga.  Net jei GNU neturėtų jokio techninio privalumo už Unix, ji turėtų socialinį privalumą, leidžiantį naudotojams bendradarbiauti ir etinį privalumą &ndash; naudotojo laisvės gerbimą.

note: type: Content of: <div><p>
en: But it was natural to apply the known standards of good practice to the work&mdash;for example, dynamically allocating data structures to avoid arbitrary fixed size limits, and handling all the possible 8-bit codes wherever that made sense.
lt: Bet buvo natūralu pritaikyti žinomus geros praktikos standartus darbams &ndash; pavyzdžiui, dinamiškai paskirti duomenų struktūras, kad išvengti parinktų fiksuotos apimties ribų ir sutvarkyti visus galimus 8 bitų kodus, kai tik tai turėjo prasmę.

note: type: Content of: <div><p>
en: In addition, we rejected the Unix focus on small memory size, by deciding not to support 16-bit machines (it was clear that 32-bit machines would be the norm by the time the GNU system was finished), and to make no effort to reduce memory usage unless it exceeded a megabyte.  In programs for which handling very large files was not crucial, we encouraged programmers to read an entire input file into core, then scan its contents without having to worry about I/O.
lt: Papildomai, mes atmetėme Unix koncentravimąsi į mažą apimtį atmintyje, nuspręsdami nepalaikyti 16 bitų mašinų (buvo aišku, kad 32 bitų mašinos taps norma tuo metu, kai GNU sistema bus pabaigta) ir neskirti jokių pastangų sumažinti atminties panaudojimą, nebent jis viršijo megabaitą.  Programoms, kurioms labai didelių failų tvarkymas nebuvo kritinis, mes skatinome programuotojus nuskaityti visą įvesties failą į šerdį, tada skenuoti jo turinį nepergyvenant dėl įvesties ir išvesties.

note: type: Content of: <div><p>
en: These decisions enabled many GNU programs to surpass their Unix counterparts in reliability and speed.
lt: Šie sprendimai daug GNU programų įgalino aplenkti savo Unix atitikmenis patikimumu ir greičiu.

note: type: Content of: <div><h3>
en: Donated computers
lt: Paaukoti kompiuteriai

note: type: Content of: <div><p>
en: As the GNU Project's reputation grew, people began offering to donate machines running Unix to the project.  These were very useful, because the easiest way to develop components of GNU was to do it on a Unix system, and replace the components of that system one by one.  But they raised an ethical issue: whether it was right for us to have a copy of Unix at all.
lt: Kol augo GNU projekto reputacija, žmonės pradėjo siūlyti šiam projektui paaukoti leidžiančias Unix mašinas.  Jos buvo labai naudingos, nes lengviausias būdas vystyti GNU komponentus buvo tai daryti pačioje Unix sistemoje ir po vieną pakeisti tos sistemos komponentus.  Bet jos iškėlė etinę problemą: ar mums buvo teisinga aplamai turėti Unix kopiją.

note: type: Content of: <div><p>
en: Unix was (and is) proprietary software, and the GNU Project's philosophy said that we should not use proprietary software.  But, applying the same reasoning that leads to the conclusion that violence in self defense is justified, I concluded that it was legitimate to use a proprietary package when that was crucial for developing a free replacement that would help others stop using the proprietary package.
lt: Unix buvo (ir yra) nuosavybinė programinė įranga ir GNU projekto filosofija sakė, kad mes neturėtume naudoti nuosavybinės programinės įrangos.  Bet, taikant tą patį pagrindimą, kuris veda prie išvados, jog smurtas ginant save yra pateisinamas, aš padariau išvadą, kad buvo pagrįsta naudoti nuosavybinį paketą, kai tai buvo kritiška laisvo pakaitalo, kuris kitiems padėtų sustoti naudoti tą nuosavybinį paketą, vystymui.

note: type: Content of: <div><p>
en: But, even if this was a justifiable evil, it was still an evil.  Today we no longer have any copies of Unix, because we have replaced them with free operating systems.  If we could not replace a machine's operating system with a free one, we replaced the machine instead.
lt: Bet, net jei tai buvo pateisinamas blogis, vis tiek tai buvo blogis.  Šiandien mes nebeturime jokių Unix kopijų, nes mes jas pakeitėme laisvomis operacinėmis sistemomis.  Jei mes pakeisti mašinos operacinės sistemos į laisvą negalėjome, vietoje to mes pakeitėme mašiną.

note: type: Content of: <div><h3>
en: The GNU Task List
lt: GNU užduočių sąrašas

note: type: Content of: <div><p>
en: As the GNU Project proceeded, and increasing numbers of system components were found or developed, eventually it became useful to make a list of the remaining gaps.  We used it to recruit developers to write the missing pieces.  This list became known as the GNU Task List.  In addition to missing Unix components, we listed various other useful software and documentation projects that, we thought, a truly complete system ought to have.
lt: GNU projektui judant į priekį ir vis daugiau sisteminių komponentų buvo surasta arba išvystyta, pagaliau tapo naudinga sudaryti likusių tarpų sąrašą.  Mes jį naudojome samdyti autoriams parašyti trūkstamas dalis.  Šis sąrašas tapo žinomas kaip GNU užduočių sąrašas.  Papildomai prie trūkstamų Unix komponentų, mes išvardinome įvairią kitą naudingą programinę įrangą ir dokumentacijos projektus, kuriuos, mes manėme, tikrai išbaigta sistema turi turėti.

note: type: Content of: <div><p>
en: Even games are included in the task list&mdash;and have been since the beginning.  Unix included games, so naturally GNU should too.  But compatibility was not an issue for games, so we did not follow the list of games that Unix had.  Instead, we listed a spectrum of different kinds of games that users might like.
lt: Net žaidimai yra įtraukti į tą užduočių sąrašą &ndash; ir buvo nuo pat pradžių.  Unix įtraukė žaidimus, taigi, natūraliai, GNU turėtų irgi.  Bet suderinamumas žaidimais nebuvo problema, tad mes nesekėme žaidimų, kuriuos turėjo Unix, sąrašo.  Vietoje to, mes išvardinome skirtingų tipų žaidimų, kurie gali patikti naudotojams, spektrą.

note: type: Content of: <div><p>
en: It is not a matter of principle; there is no principle that says proprietary software products are entitled to include our code.  (Why contribute to a project predicated on refusing to share with us?)  Using the LGPL for the C library, or for any library, is a matter of strategy.
lt: Tai nėra principo reikalas; nėra principo, kuris sako nuosavybinės programinės įrangos produktams priklauso įtraukti mūsų kodą.  (Kam prisidėti prie projekto, kuris iš anksto aišku, kad atsisakys su mumis pasidalinti?)  LGPL naudojimas C bibliotekai, arba bet kokiai bibliotekai, yra strategijos reikalas.

note: type: Content of: <div><p>
en: The C library does a generic job; every proprietary system or compiler comes with a C library.  Therefore, to make our C library available only to free software would not have given free software any advantage&mdash;it would only have discouraged use of our library.
lt: Ta C biblioteka atlieka bendrinį darbą; kiekviena nuosavybinė sistema arba kompiliatorius turi C biblioteką.  Todėl, mūsų C biblioteką padaryti prieinamą tik laisvai programinei įrangai nebūtų laisvai programinei įrangai suteiktą jokio privalumo &ndash; tai tik būtų atbaidę nuo mūsų bibliotekos naudojimo.

note: type: Content of: <div><p>
en: For other libraries, the strategic decision needs to be considered on a case-by-case basis.  When a library does a special job that can help write certain kinds of programs, then releasing it under the GPL, limiting it to free programs only, is a way of helping other free software developers, giving them an advantage against proprietary software.
lt: Kitoms bibliotekoms, strateginis sprendimas turi būti apsvarstytas kiekvieno atskiro atvejo pagrindu.  Kai biblioteka atlieka specialų darbą, kuris gali padėti parašyti tam tikrų tipų programas, tada, jos išleidimas pagal GPL, ją apribojant tik laisvoms programoms, yra būdas padėti kitiems laisvos programinės įrangos autoriams, jiems suteikiant privalumą prieš nuosavybinę programinę įrangą.

note: type: Content of: <div><p>
en: Proprietary software developers have the advantages money provides; free software developers need to make advantages for each other.  I hope some day we will have a large collection of GPL-covered libraries that have no parallel available to proprietary software, providing useful modules to serve as building blocks in new free software, and adding up to a major advantage for further free software development.
lt: Nuosavybinės programinės įrangos autoriai turi privalumus, kuriuos suteikia pinigai; laisvos programinės įrangos autoriams reikia susikurti privalumus vienas kitam.  Aš tikiuosi, kad vieną dieną mes turėsime didelį rinkinį bibliotekų, kurioms taikoma GPL, kurios neturi joms prilygstančių prieinamų nuosavybinei programinei įrangai, suteikiančių naudingus modulius, tarnaujančius sudedamosiomis dalimis naujai laisvai programinei įrangai, ir prisidedančių prie didelio privalumo tolimesniam laisvos programinės įrangos vystymui.

note: type: Content of: <div><h3>
en: Scratching an itch?
lt: Niežulio kasymas?

note: type: Content of: <div><p>
en: Eric Raymond says that &ldquo;Every good work of software starts by scratching a developer's personal itch.&rdquo; Maybe that happens sometimes, but many essential pieces of GNU software were developed in order to have a complete free operating system.  They come from a vision and a plan, not from impulse.
lt: Eric Raymond sako, kad &bdquo;Kiekvienas geras programinės įrangos darbas pradedamas kasant autoriaus asmeninį niežulį.&ldquo; Galbūt taip kartais atsitinka, bet daug esminių GNU programinės įrangos dalių buvo išvystytos siekiant turėti išbaigtą laisvą operacinę sistemą.  Jos ateina iš vizijos ir plano, ne impulsyviai.

note: type: Content of: <div><p>
en: For example, we developed the GNU C library because a Unix-like system needs a C library, BASH because a Unix-like system needs a shell, and GNU tar because a Unix-like system needs a tar program.  The same is true for my own programs&mdash;the GNU C compiler, GNU Emacs, GDB and GNU Make.
lt: Pavyzdžiui, mes išvystėme GNU C biblioteką, nes sistemai panašiai į Unix reikia C bibliotekos, BASH, nes sistemai panašiai į Unix reikia kiauto ir GNU tar, nes sistemai panašiai į Unix reikia tar programos.  Tas pat yra tiesa mano paties programoms &ndash; GNU C compiler, GNU Emacs, GDB ir GNU Make.

note: type: Content of: <div><p>
en: Some GNU programs were developed to cope with specific threats to our freedom.  Thus, we developed gzip to replace the Compress program, which had been lost to the community because of the <abbr title="Lempel-Ziv-Welch">LZW</abbr> patents.  We found people to develop LessTif, and more recently started <abbr title="GNU Network Object Model Environment">GNOME</abbr> and Harmony, to address the problems caused by certain proprietary libraries (see below).  We are developing the GNU Privacy Guard to replace popular nonfree encryption software, because users should not have to choose between privacy and freedom.
lt: Kai kurios GNU programos buvo išvystytos susidoroti su konkrečiomis grėsmėmis mūsų laisvei.  Todėl, mes išvystėme gzip pakeisti Compress programą, kurią bendruomenė prarado dėl <abbr title="Lempel-Ziv-Welch">LZW</abbr> patentų.  Mes suradome žmonių vystyti LessTif ir nepersenai pradėjome <abbr title="GNU Network Object Model Environment">GNOME</abbr> ir Harmony, kad spręstume problemas, sukeltas kai kuriomis nuosavybinėmis bibliotekomis (pažiūrėkite toliau).  Mes vystome GNU Privacy Guard pakeisti populiarią nelaisvą šifravimo programinę įrangą, nes naudotojai neturėtų rinktis tarp privatumo ir laisvės.

note: type: Content of: <div><p>
en: Of course, the people writing these programs became interested in the work, and many features were added to them by various people for the sake of their own needs and interests.  But that is not why the programs exist.
lt: Žinoma, šias programas rašantys žmonės tapo tuo darbu susidomėję ir daug ypatybių prie jų pridėjo įvairūs žmonės savo pačių poreikių ir interesų labui.  Bet tai nėra tai kodėl tos programos egzistuoja.

note: type: Content of: <div><h3>
en: Unexpected developments
lt: Netikėtos plėtotės

note: type: Content of: <div><p>
en: At the beginning of the GNU Project, I imagined that we would develop the whole GNU system, then release it as a whole.  That is not how it happened.
lt: GNU projekto pradžioje, aš įsivaizdavau, kad mes išvystysime visą GNU sistemą, tada ją išleisime kaip visumą.  Ne taip tai įvyko.

note: type: Content of: <div><p>
en: Since each component of the GNU system was implemented on a Unix system, each component could run on Unix systems long before a complete GNU system existed.  Some of these programs became popular, and users began extending them and porting them&mdash;to the various incompatible versions of Unix, and sometimes to other systems as well.
lt: Kadangi kiekvienas GNU sistemos komponentas buvo įgyvendintas Unix sistemoje, kiekvienas komponentas galėjo būti leidžiamas Unix sistemose anksti iki išbaigtos GNU sistemos egzistavimo.  Kai kurios iš šių programų tapo populiariomis ir naudotojai pradėjo jas išplėsti ir jas perkelti &ndash; į įvairias nesuderinamas Unix versijas, ir kartais į kitas sistemas taip pat.

note: type: Content of: <div><p>
en: The process made these programs much more powerful, and attracted both funds and contributors to the GNU Project.  But it probably also delayed completion of a minimal working system by several years, as GNU developers' time was put into maintaining these ports and adding features to the existing components, rather than moving on to write one missing component after another.
lt: Šis procesas šias programas padarė daug galingesnėmis ir prie GNU projekto pritraukė ir fondų, ir prisidedančių.  Bet jis greičiausiai taip pat keletą metų prailgino minimaliai veikiančios sistemos pabaigimą, nes GNU autorių laikas buvo paskirtas šių perkėlimų palaikymui ir ypatybių prie egzistuojančių komponentų pridėjimui, o ne tęsti rašyti vieną trūkstamą komponentą po kito.

note: type: Content of: <div><h3>
en: The GNU Hurd
lt: GNU Hurd

note: type: Content of: <div><p>
en: By 1990, the GNU system was almost complete; the only major missing component was the kernel.  We had decided to implement our kernel as a collection of server processes running on top of Mach.  Mach is a microkernel developed at Carnegie Mellon University and then at the University of Utah; the GNU Hurd is a collection of servers (i.e., a herd of GNUs) that run on top of Mach, and do the various jobs of the Unix kernel.  The start of development was delayed as we waited for Mach to be released as free software, as had been promised.
lt: 1990&nbsp;m., GNU sistema buvo beveik pabaigta; vienintelis didelis trūkstamas komponentas buvo branduolys.  Mes nusprendėme mūsų branduolį įgyvendinti kaip serverio procesų rinkinį, leidžiamą ant Mach.  Mach yra mikrobranduolys, išvystytas Carnegie Mellon universitete ir tada Utah universitete; GNU Hurd yra serverių rinkinys (t. y. GNU banda), kuris leidžiamas Mach viršuje ir atlieka įvairius Unix branduolio darbus.  Vystymo pradžia buvo atidėta, kol mes laukėme Mach išleidimo kaip laisva programinė įranga, kaip buvo pažadėta.

note: type: Content of: <div><p>
en: One reason for choosing this design was to avoid what seemed to be the hardest part of the job: debugging a kernel program without a source-level debugger to do it with.  This part of the job had been done already, in Mach, and we expected to debug the Hurd servers as user programs, with GDB.  But it took a long time to make that possible, and the multithreaded servers that send messages to each other have turned out to be very hard to debug.  Making the Hurd work solidly has stretched on for many years.
lt: Viena priežastis šio dizaino pasirinkimui buvo išvengti to, kas atrodė yra sunkiausia to darbo dalis: branduolio programos derinimas neturint šaltinio lygio derintuvės tam padaryti.  Ši darbo dalis jau buvo padaryta, su Mach, ir mes tikėjomės suderinti Hurd serverius kaip naudotojo programas, su GDB.  Bet tą padaryti įmanomu užtruko ilgai ir daugiagijus serverius, kurie vienas kitam siunčia žinutes, gavosi, kad yra labai sunku suderinti.  Hurd padarymas dirbti užtikrintai užsitęsė daugelį metų.

note: type: Content of: <div><p>
en: The GNU kernel was not originally supposed to be called the Hurd.  Its original name was Alix&mdash;named after the woman who was my sweetheart at the time.  She, a Unix system administrator, had pointed out how her name would fit a common naming pattern for Unix system versions; as a joke, she told her friends, &ldquo;Someone should name a kernel after me.&rdquo; I said nothing, but decided to surprise her with a kernel named Alix.
lt: Iš pradžių GNU branduolys neturėjo būti pavadintas Hurd.  Jo originalus pavadinimas buvo Alix &ndash; pavadintas pagal moterį, kuri tuo metu buvo mano mylimoji.  Ji, Unix sistemos administratorė, pabrėžė kaip jos vardas tiktų įprastam pavadinimų suteikimo Unix sistemos versijoms braižui; kaip juoką, ji savo draugams pasakė: &bdquo;Kažkas turėtų branduolį pavadinti pagal mane.&ldquo; Aš nieko nepasakiau, bet nusprendžiau ją nustebinti su branduoliu pavadintu Alix.

note: type: Content of: <div><p>
en: It did not stay that way.  Michael (now Thomas) Bushnell, the main developer of the kernel, preferred the name Hurd, and redefined Alix to refer to a certain part of the kernel&mdash;the part that would trap system calls and handle them by sending messages to Hurd servers.
lt: Taip neišliko.  Michael (dabar Thomas) Bushnell, pagrindinis to branduolio autorius, pirmenybę teikė pavadinimui Hurd ir iš naujo apibrėžė Alix taikyti į tam tikrą to branduolio dalį &ndash; dalis, kuri sistemos kvietimus patalpintų į spąstus ir juos tvarkytų siųsdama žinutes Hurd serveriams.

note: type: Content of: <div><p>
en: Later, Alix and I broke up, and she changed her name; independently, the Hurd design was changed so that the C library would send messages directly to servers, and this made the Alix component disappear from the design.
lt: Vėliau, Alix ir aš išsiskyrėme ir ji pasikeitė savo vardą; nepriklausomai, Hurd dizainas buvo pakeistas taip, kad C biblioteka siųstų žinutes tiesiogiai serveriams ir tai Alix komponentą pašalino iš to dizaino.

note: type: Content of: <div><p>
en: But before these things happened, a friend of hers came across the name Alix in the Hurd source code, and mentioned it to her.  So she did have the chance to find a kernel named after her.
lt: Bet prieš tai, kai šie dalykai įvyko, jos draugas Hurd šaltinio kode pastebėjo Alix vardą ir jai šitą paminėjo.  Taigi, ji turėjo progą atrasti branduolį, pavadintą pagal ją.

note: type: Content of: <div><h3>
en: Linux and GNU/Linux
lt: Linux ir GNU/Linux

note: type: Content of: <div><p>
en: The GNU Hurd is not suitable for production use, and we don't know if it ever will be.  The capability-based design has problems that result directly from the flexibility of the design, and it is not clear whether solutions exist.
lt: GNU Hurd nėra tinkamas gamybiniam naudojimui ir mes nežinome ar jis toks kada nors bus.  Gebėjimais paremtas dizainas turi problemų, kurios kyla tiesiogiai iš tokio dizaino lankstumo ir nėra aišku ar sprendimai egzistuoja.

note: type: Content of: <div><p>
en: Fortunately, another kernel is available.  In 1991, Linus Torvalds developed a Unix-compatible kernel and called it Linux.  It was proprietary at first, but in 1992, he made it free software; combining Linux with the not-quite-complete GNU system resulted in a complete free operating system.  (Combining them was a substantial job in itself, of course.)  It is due to Linux that we can actually run a version of the GNU system today.
lt: Laimei, kitas branduolys yra prieinamas.  1991&nbsp;m., Linus Torvalds išvystė su Unix suderinamą branduolį ir pavadino jį Linux.  Jis iš pradžių buvo nuosavybinis, bet 1992&nbsp;m. jis jį padarė laisva programine įranga; Linux apjungimas su nevisai išbaigta GNU sistema virto išbaigta laisva operacine sistema.  (Žinoma, jų apjungimas buvo savaime reikšmingas darbas.)  Linux dėka mes galime šiandien iš tikrųjų leisti GNU sistemos versiją.

note: type: Content of: <div><h3>
en: Challenges in our future
lt: Mūsų ateities iššūkiai

note: type: Content of: <div><p>
en: We have proved our ability to develop a broad spectrum of free software.  This does not mean we are invincible and unstoppable.  Several challenges make the future of free software uncertain; meeting them will require steadfast effort and endurance, sometimes lasting for years.  It will require the kind of determination that people display when they value their freedom and will not let anyone take it away.
lt: Mes įrodėme savo gebėjimą vystyti plataus spektro laisvą programinę įrangą.  Tai nereiškia mes esame nepažeidžiami ir nesustabdomi.  Keletas iššūkių laisvos programinės įrangos ateitį daro neužtikrinta; susitvarkymui su jais reikės užtikrintų pastangų ir ištvermės, kartais užtrunkant metais.  Tam reikės tokio tipo apsisprendimo, kurį žmonės parodo, kai jie vertina savo laisvę ir niekam neleis jos atimti.

note: type: Content of: <div><p>
en: The following four sections discuss these challenges.
lt: Toliau pateikti keturi skyriai aptaria šiuos iššūkius.

note: type: Content of: <div><h4>
en: Secret hardware
lt: Slapta techninė įranga

note: type: Content of: <div><p>
en: Hardware manufacturers increasingly tend to keep hardware specifications secret.  This makes it difficult to write free drivers so that Linux and XFree86 can support new hardware.  We have complete free systems today, but we will not have them tomorrow if we cannot support tomorrow's computers.
lt: Techninės įrangos gamintojai vis labiau linkę techninės įrangos specifikacijas išlaikyti paslaptyje.  Tai apsunkina laisvų tvarkyklių rašymą taip, kad Linux ir XFree86 galėtų palaikyti naują techninę įrangą.  Šiandien mes turime išbaigtas laisvas sistemas, bet mes jų neturėsime rytoj jei mes negalėsime palaikyti rytojaus kompiuterių.

note: type: Content of: <div><p>
en: There are two ways to cope with this problem.  Programmers can do reverse engineering to figure out how to support the hardware.  The rest of us can choose the hardware that is supported by free software; as our numbers increase, secrecy of specifications will become a self-defeating policy.
lt: Yra du būdai tvarkytis su šia problema.  Programuotojai gali atlikti atgalinę inžineriją išsiaiškinti kaip tokią techninę įrangą palaikyti.  Likusi mūsų dalis gali pasirinkti tą techninę įrangą, kuri yra palaikoma laisva programine įranga; kai tokių kaip mes skaičius išaugs, specifikacijų slaptumas taps juos pačius nugalinčia politika.

note: type: Content of: <div><h4>
en: Nonfree libraries
lt: Nelaisvos bibliotekos

note: type: Content of: <div><p>
en: A nonfree library that runs on free operating systems acts as a trap for free software developers.  The library's attractive features are the bait; if you use the library, you fall into the trap, because your program cannot usefully be part of a free operating system.  (Strictly speaking, we could include your program, but it won't <em>run</em> with the library missing.)  Even worse, if a program that uses the proprietary library becomes popular, it can lure other unsuspecting programmers into the trap.
lt: Nelaisva biblioteka, kuri leidžiama laisvose operacinėse sistemose, veikia kaip spąstai laisvos programinės įrangos autoriams.  Tokios bibliotekos patrauklios ypatybės yra jaukas; jei jūs naudojate tokią biblioteką, jūs patenkate į tuos spąstus, nes jūsų programa negali naudingai būti laisvos operacinės sistemos dalimi.  (Tiesą sakant, mes jūsų programą galėtume įtraukti, bet ji <em>neveiks</em> be tos bibliotekos.)  Net blogiau, jei programa, kuri naudoja tą nuosavybinę biblioteką, tampa populiaria, ji gali į tokius spąstus privilioti kitus nieko neįtariančius programuotojus.

note: type: Content of: <div><p>
en: The first instance of this problem was the Motif toolkit, back in the 80s.  Although there were as yet no free operating systems, it was clear what problem Motif would cause for them later on.  The GNU Project responded in two ways: by asking individual free software projects to support the free X Toolkit widgets as well as Motif, and by asking for someone to write a free replacement for Motif.  The job took many years; LessTif, developed by the Hungry Programmers, became powerful enough to support most Motif applications only in 1997.
lt: Pirmasis šios problemos atvejis buvo Motif įrankių komplektas, praėjusiais aštuoniasdešimtaisiais.  Nors dar nebuvo laisvų operacinių sistemų, buvo aišku kokią problemą Motif vėliau joms sukels.  GNU projektas atsakė dvejais būdais: individualių laisvos programinės įrangos projektų prašydamas palaikyti laisvus X Toolkit valdiklius kartu su Motif ir prašydamas, kad kas nors parašytų laisvą Motif pakaitalą.  Šiam darbui prireikė daug metų; LessTif, Hungry Programmers išvystytas, tik 1997&nbsp;m. tapo pakankamai galingu palaikyti daugumai Motif aplikacijų.

note: type: Content of: <div><p>
en: Between 1996 and 1998, another nonfree <abbr title="Graphical User Interface">GUI</abbr> toolkit library, called Qt, was used in a substantial collection of free software, the desktop <abbr title="K Desktop Environment">KDE</abbr>.
lt: Tarp 1996&nbsp;m. ir 1998&nbsp;m., dar viena nelaisva <abbr title="Graphical User Interface">GUI</abbr> įrankių komplekto biblioteka, pavadinta Qt, buvo naudojama reikšmingame laisvos programinės įrangos rinkinyje &ndash; darbastalyje <abbr title="K Desktop Environment">KDE</abbr>.

note: type: Content of: <div><p>
en: Free GNU/Linux systems were unable to use KDE, because we could not use the library.  However, some commercial distributors of GNU/Linux systems who were not strict about sticking with free software added KDE to their systems&mdash;producing a system with more capabilities, but less freedom.  The KDE group was actively encouraging more programmers to use Qt, and millions of new &ldquo;Linux users&rdquo; had never been exposed to the idea that there was a problem in this.  The situation appeared grim.
lt: Laisvos GNU/Linux sistemos negalėjo naudoti KDE, nes mes negalėjome naudoti tos bibliotekos.  Tačiau, kai kurie komerciniai GNU/Linux sistemų platintojai, kurie nebuvo griežti dėl laisvos programinės įrangos laikymosi, pridėjo KDE prie savo sistemų &ndash; pagamindami daugiau gebėjimų, bet mažiau laisvės turinčią sistemą.  KDE grupė aktyviai ragino daugiau programuotojų naudoti Qt ir milijonai naujų &bdquo;Linux naudotojų&ldquo; niekada nebuvo susidūrę su idėja, kad šitai turėjo problemą.  Situacija atrodė gąsdinančiai.

note: type: Content of: <div><p>
en: The free software community responded to the problem in two ways: GNOME and Harmony.
lt: Laisvos programinės įrangos bendruomenė atsakė į šią problemą dviem būdais: GNOME ir Harmony.

note: type: Content of: <div><p>
en: GNOME, the GNU Network Object Model Environment, is GNU's desktop project.  Started in 1997 by Miguel de Icaza, and developed with the support of Red Hat Software, GNOME set out to provide similar desktop facilities, but using free software exclusively.  It has technical advantages as well, such as supporting a variety of languages, not just C++.  But its main purpose was freedom: not to require the use of any nonfree software.
lt: GNOME &ndash; GNU tinklo objektinio modelio aplinka, yra GNU darbastalio projektas.  Pradėta 1997&nbsp;m. Miguel de Icaza ir vystyta su Red Hat Software palaikymu, GNOME buvo paruošta pateikti panašias darbastalio priemones, bet naudojant išskirtinai laisvą programinę įrangą.  Ji turi techninių privalumų taip pat, tokių kaip įvairių kalbų palaikymas, ne tik C++.  Bet jos pagrindinis tikslas buvo laisvė: nereikalauti naudoti jokios nelaisvos programinės įrangos.

note: type: Content of: <div><p>
en: Harmony is a compatible replacement library, designed to make it possible to run KDE software without using Qt.
lt: Harmony yra suderinama pakaitinė biblioteka, suprojektuota, kad būtų įmanoma leisti KDE programinę įrangą nenaudojant Qt.

note: type: Content of: <div><p>
en: How will we respond to the next tempting nonfree library? Will the whole community understand the need to stay out of the trap? Or will many of us give up freedom for convenience, and produce a major problem? Our future depends on our philosophy.
lt: Kaip mes atsakysime kitai viliojančiai nelaisvai bibliotekai? Ar visa bendruomenė supras poreikį išlikti už tų spąstų? Ar daug iš mūsų atsisakys laisvės dėl patogumo ir sukurs didelę problemą? Mūsų ateitis priklauso nuo mūsų filosofijos.

note: type: Content of: <div><h4>
en: Software patents
lt: Programinės įrangos patentai

note: type: Content of: <div><p>
en: Those of us who value free software for freedom's sake will stay with free software anyway.  We will manage to get work done without the patented features.  But those who value free software because they expect it to be technically superior are likely to call it a failure when a patent holds it back.  Thus, while it is useful to talk about the practical effectiveness of the &ldquo;bazaar&rdquo; model of development, and the reliability and power of some free software, we must not stop there.  We must talk about freedom and principle.
lt: Tie iš mūsų, kurie vertina laisvą programinę įrangą dėl laisvės pasiliks su laisva programine įranga bet kuriuo atveju.  Mes sugebėsime atlikti darbą be tų patentuotų ypatybių.  Bet tie, kurie laisvą programinę įrangą vertina, nes jie tikisi, jog ji yra techniškai geresnė, tikėtina, kad, kai patentas ją sulaikys, šitą pavadins nesėkme.  Taigi, kai yra naudinga kalbėti apie &ldquo;turgaus&rdquo; vystymo modelio praktinį efektyvumą ir kokios nors laisvos programinės įrangos patikimumą ir galią, mes ties tuo privalome nesustoti.  Mes privalome kalbėti apie laisvę ir principą.

note: type: Content of: <div><h4>
en: Free documentation
lt: Laisva dokumentacija

note: type: Content of: <div><p>
en: The biggest deficiency in our free operating systems is not in the software&mdash;it is the lack of good free manuals that we can include in our systems.  Documentation is an essential part of any software package; when an important free software package does not come with a good free manual, that is a major gap.  We have many such gaps today.
lt: Didžiausias mūsų laisvų operacinių sistemų trūkumas nėra programinėje įrangoje &ndash; tai yra gerų laisvų vadovėlių, kuriuos mes galime įtraukti į mūsų sistemas, trūkumas.  Dokumentacija yra bet kurio programinės įrangos paketo esminė dalis; kai svarbus laisvos programinės įrangos paketas nepristatomas kartu su geru laisvu vadovėliu, tai yra didelė spraga.  Šiandien mes turime daug tokių spragų.

note: type: Content of: <div><p>
en: Free documentation, like free software, is a matter of freedom, not price.  The criterion for a free manual is pretty much the same as for free software: it is a matter of giving all users certain freedoms.  Redistribution (including commercial sale) must be permitted, online and on paper, so that the manual can accompany every copy of the program.
lt: Laisva dokumentacija, kaip laisva programinė įranga, yra laisvės reikalas, ne kainos.  Kriterijus laisvam vadovėliui yra daug maž toks pat, kaip ir laisvai programinei įrangai: tai yra visiems naudotojams tam tikrų laisvių suteikimo reikalas.  Išplatinimas (įskaitant komercinį pardavimą), prisijungus ir popieriumi, turi būti leidžiamas taip, kad tą vadovėlį galima būtų pridėti prie kiekvienos tos programos kopijos.

note: type: Content of: <div><p>
en: Permission for modification is crucial too.  As a general rule, I don't believe that it is essential for people to have permission to modify all sorts of articles and books.  For example, I don't think you or I are obliged to give permission to modify articles like this one, which describe our actions and our views.
lt: Leidimas modifikuoti yra kritinis irgi.  Kaip bendra taisyklė, aš netikiu, kad žmonėms yra esminga turėti leidimą modifikuoti įvairiausių rūšių straipsnius ir knygas.  Pavyzdžiui, aš nemanau, kad jūs arba aš privalome suteikti leidimą modifikuoti straipsnius, kaip šitas, kurie apibūdina mūsų veiksmus ir mūsų požiūrius.

note: type: Content of: <div><p>
en: But there is a particular reason why the freedom to modify is crucial for documentation for free software.  When people exercise their right to modify the software, and add or change its features, if they are conscientious they will change the manual, too&mdash;so they can provide accurate and usable documentation with the modified program.  A nonfree manual, which does not allow programmers to be conscientious and finish the job, does not fill our community's needs.
lt: Bet yra konkreti priežastis, kodėl laisvė modifikuoti yra laisvos programinės įrangos dokumentacijai kritinė.  Kai žmonės naudojasi savo teise modifikuoti programinę įrangą ir prideda arba pakeičia jos ypatybes, jei jie yra kruopštūs, jie pakeis vadovėlį irgi &ndash; kad jie galėtų pateikti tikslią ir naudojimui su modifikuota programa tinkamą dokumentaciją.  Nelaisvas vadovėlis, kuris neleidžia programuotojams būti kruopščiais ir užbaigti darbą, mūsų bendruomenės poreikių neišpildo.

note: type: Content of: <div><p>
en: Some kinds of limits on how modifications are done pose no problem.  For example, requirements to preserve the original author's copyright notice, the distribution terms, or the list of authors, are OK.  It is also no problem to require modified versions to include notice that they were modified, even to have entire sections that may not be deleted or changed, as long as these sections deal with nontechnical topics.  These kinds of restrictions are not a problem because they don't stop the conscientious programmer from adapting the manual to fit the modified program.  In other words, they don't block the free software community from making full use of the manual.
lt: Tam tikrų tipų ribos tam, kaip yra atliekamos modifikacijos nekelia problemų.  Pavyzdžiui, reikalavimai išsaugoti pirmojo autoriaus autorių teisių pastabą, platinimo sąlygas arba autorių sąrašą, yra priimtini.  Taip pat nėra problemos reikalauti modifikuotose versijose įtraukti pastabą, jog jos buvo modifikuotos, net turėti ištisus skyrius, kurių negalima ištrinti arba pakeisti tol, kol šie skyriai nagrinėja netechnines temas.  Šių tipų suvaržymai nėra problema, nes jais nestabdomas kruopštus programuotojas vadovėlį pritaikyti atitikti modifikuotą programą.  Kitais žodžiais, jie neblokuoja laisvos programinės įrangos bendruomenės nuo visiško vadovėlio panaudojimo.

note: type: Content of: <div><p>
en: However, it must be possible to modify all the <em>technical</em> content of the manual, and then distribute the result in all the usual media, through all the usual channels; otherwise, the restrictions do obstruct the community, the manual is not free, and we need another manual.
lt: Tačiau, turi būti įmanoma modifikuoti visą <em>techninį</em> vadovėlio turinį ir tada rezultatą platinti visomis įprastomis terpėmis, visais įprastais kanalais; kitu atveju, suvaržymai trukdo bendruomenei, vadovėlis nėra laisvas ir mums reikia dar vieno vadovėlio.

note: type: Content of: <div><p>
en: Will free software developers have the awareness and determination to produce a full spectrum of free manuals? Once again, our future depends on philosophy.
lt: Ar laisvos programinės įrangos autoriai turės supratimą ir pasiryžimą pagaminti visą spektrą laisvų vadovėlių? Dar kartą, mūsų ateitis priklauso nuo filosofijos.

note: type: Content of: <div><h3>
en: We must talk about freedom
lt: Mes privalome kalbėti apie laisvę

note: type: Content of: <div><p>
en: The good consequences of this are evident: more interest in developing free software, more customers for free software businesses, and more ability to encourage companies to develop commercial free software instead of proprietary software products.
lt: Geros šito pasekmės yra akivaizdžios: didesnis susidomėjimas laisvos programinės įrangos vystymu, daugiau klientų laisvos programinės įrangos verslams ir didesnė galimybė kompanijas paskatinti vystyti komercinę laisvą programinę įrangą, vietoje nuosavybinės programinės įrangos produktų.

note: type: Content of: <div><p>
en: But interest in the software is growing faster than awareness of the philosophy it is based on, and this leads to trouble.  Our ability to meet the challenges and threats described above depends on the will to stand firm for freedom.  To make sure our community has this will, we need to spread the idea to the new users as they come into the community.
lt: Bet susidomėjimas šia programine įranga auga sparčiau, nei filosofijos, kuria ji yra paremta, supratimas ir tai veda prie problemos.  Mūsų gebėjimas susitvarkyti su anksčiau apibūdintais iššūkiais ir pavojais priklauso nuo valios tvirtai stovėti už laisvę.  Siekiant užtikrinti, kad mūsų bendruomenė šią valią turi, mums reikia skleisti tą idėją naujiems naudotojams, kai jie ateina į šią bendruomenę.

note: type: Content of: <div><p>
en: But we are failing to do so: the efforts to attract new users into our community are far outstripping the efforts to teach them the civics of our community.  We need to do both, and we need to keep the two efforts in balance.
lt: Bet mums taip padaryti nepavyksta: pastangos į mūsų bendruomenę pritraukti naujų naudotojų toli viršija pastangas juos mokyti mūsų bendruomenės socialumo.  Mums reikia daryti abi ir mums reikia išlaikyti šias dvi pastangas subalansuotas.

note: type: Content of: <div><h3>
en: &ldquo;Open Source&rdquo;
lt: &bdquo;Atviras šaltinis&ldquo;

note: type: Content of: <div><p>
en: Teaching new users about freedom became more difficult in 1998, when a part of the community decided to stop using the term &ldquo;free software&rdquo; and say &ldquo;open source software&rdquo; instead.
lt: Naujų naudotojų mokymas apie laisvę 1998&nbsp;m. tapo sunkesniu, kai dalis bendruomenės nusprendė nebenaudoti termino &bdquo;laisva programinė įranga&ldquo; ir vietoje jo sakyti &bdquo;atviro šaltinio programinė įranga&ldquo;.

note: type: Content of: <div><p>
en: Some who favored this term aimed to avoid the confusion of &ldquo;free&rdquo; with &ldquo;gratis&rdquo;&mdash;a valid goal.  Others, however, aimed to set aside the spirit of principle that had motivated the free software movement and the GNU Project, and to appeal instead to executives and business users, many of whom hold an ideology that places profit above freedom, above community, above principle.  Thus, the rhetoric of &ldquo;open source&rdquo; focuses on the potential to make high-quality, powerful software, but shuns the ideas of freedom, community, and principle.
lt: Kai kurie, teikę šiam terminui pirmenybę, siekė išvengti &bdquo;laisva&ldquo; dviprasmybės su &bdquo;nemokama&ldquo; &ndash; pateisinamas tikslas.  Tačiau, kiti siekė į šalį nustumti principo, kuris motyvavo laisvos programinės įrangos judėjimą ir GNU projektą, dvasią ir vietoje to apeliuoti į vedėjus ir verslo naudotojus, daug kurių laikosi ideologijos, kuri pelną pastato aukščiau laisvės, aukščiau bendruomenės, aukščiau principo.  Taigi, &bdquo;atviro šaltinio&ldquo; retorika koncentruojasi į potencialą padaryti aukštos kokybės, galingą programinę įrangą, bet atsikrato laisvės, bendruomenės ir principo idėjų.

note: type: Content of: <div><p>
en: The &ldquo;Linux&rdquo; magazines are a clear example of this&mdash;they are filled with advertisements for proprietary software that works with GNU/Linux.  When the next Motif or Qt appears, will these magazines warn programmers to stay away from it, or will they run ads for it?
lt: &bdquo;Linux&ldquo; žurnalai yra aiškus šito pavyzdys &ndash; jie yra prigrūsti nuosavybinės programinės įrangos, kuri veikia su GNU/Linux, reklamų.  Kai atsiras kitas Motif arba Qt, ar šie žurnalai programuotojus įspės likti jo nuošalyje, ar jie rodys jo reklamas?

note: type: Content of: <div><p>
en: The support of business can contribute to the community in many ways; all else being equal, it is useful.  But winning their support by speaking even less about freedom and principle can be disastrous; it makes the previous imbalance between outreach and civics education even worse.
lt: Verslo parama gali įvairiai prisidėti prie bendruomenės; laikant, kad visa kita yra lygu, ji yra naudinga.  Bet jų paramos gavimas dar mažiau kalbant apie laisvę ir principą gali būti katastrofiškas; jis ankstesnį išsibalansavimą tarp siekio ir socialumo švietimo padaro dar blogesniu.

note: type: Content of: <div><h3>
en: Try!
lt: Pabandykite!

note: type: Content of: <div><p>
en: Yoda's aphorism (&ldquo;There is no &lsquo;try&rsquo;&rdquo;) sounds neat, but it doesn't work for me.  I have done most of my work while anxious about whether I could do the job, and unsure that it would be enough to achieve the goal if I did.  But I tried anyway, because there was no one but me between the enemy and my city.  Surprising myself, I have sometimes succeeded.
lt: Yoda aforizmas (&bdquo;Nėra jokio &bdquo;pabandykite&ldquo;&ldquo;) skamba neblogai, bet jis manęs neveikia.  Aš didžiumą savo darbo atlikau būdamas sunerimęs dėl to ar aš galėsiu atlikti tą darbą ir netikras, kad jo užteks pasiekti tą tikslą jei jį atliksiu.  Bet aš vis tiek pabandžiau, nes tarp priešo ir mano miesto nebuvo nei vieno išskyrus mane.  Nustebinant save, kartais man pavykdavo.

note: type: Content of: <div><p>
en: Sometimes I failed; some of my cities have fallen.  Then I found another threatened city, and got ready for another battle.  Over time, I've learned to look for threats and put myself between them and my city, calling on other hackers to come and join me.
lt: Kartais man nepavykdavo; kai kurie mano miestai krito.  Tada aš atradau dar vieną į pavojų patekusį miestą ir pasiruošiau dar vienai kovai.  Su laiku, aš išmokau ieškoti pavojų ir pastatyti save tarp jų ir mano miesto, kviesdamas kitus hakerius ateiti ir prie manęs prisijungti.

note: type: Content of: <div><p>
en: Nowadays, often I'm not the only one.  It is a relief and a joy when I see a regiment of hackers digging in to hold the line, and I realize, this city may survive&mdash;for now.  But the dangers are greater each year, and now Microsoft has explicitly targeted our community.  We can't take the future of freedom for granted.  Don't take it for granted! If you want to keep your freedom, you must be prepared to defend it.
lt: Šiomis dienomis, dažnai aš nebesu vienintelis.  Tai yra palengvėjimas ir malonumas, kai aš matau hakerių pulką kasančius gilyn, kad išlaikytų liniją ir aš suvokiu, šis miestas gali išgyventi &ndash; kol kas.  Bet tie pavojai su kiekvienais metais yra vis didesni ir dabar Microsoft aiškiai nusitaikė į mūsų bendruomenę.  Mes negalime laisvės ateitį laikyti užtikrinta.  Nelaikykite jos užtikrinta! Jei jūs norite išlaikyti savo laisvę, jūs privalote būti pasiruošę ją apginti.

note: TRANSLATORS: Use space (SPC) as msgstr if you don't have notes. type: Content of: <div>
en: *GNUN-SLOT: TRANSLATOR'S NOTES*
lt: <h3>Vertėjo pastabos</h3>
    <ol>
    <li id="TransNote1">Tekstinių komandų įvesties ir interpretavimo-vykdymo programinė aplinka.</li>
    <li id="TransNote2">blobs &ndash; objektinio kodo gabaliukai, platinami be šaltinio, įprastai įmontuotoji programinė įranga kokio nors įrenginio veikimui.</li>
    </ol>

note: type: Content of: <div><div><p>
en: Please send general FSF &amp; GNU inquiries to <a href="mailto:gnu@gnu.org">&lt;gnu@gnu.org&gt;</a>.  There are also <a href="/contact/">other ways to contact</a> the FSF.  Broken links and other corrections or suggestions can be sent to <a href="mailto:webmasters@gnu.org">&lt;webmasters@gnu.org&gt;</a>.
lt: Bendrus FSF ir GNU užklausimus prašome atsiųsti į <a href="mailto:gnu@gnu.org">&lt;gnu@gnu.org&gt;</a>.  Taip pat, yra ir <a href="/contact/">kiti būdai susisiekti</a> su FSF.  Neveikiančių nuorodų ir kiti pataisymai arba pasiūlymai gali būti atsiųsti į <a href="mailto:webmasters@gnu.org">&lt;webmasters@gnu.org&gt;</a>.

note: type: Content of: <div><p>
en: This page is licensed under a <a rel="license" href="http://creativecommons.org/licenses/by-nd/4.0/">Creative Commons Attribution-NoDerivatives 4.0 International License</a>.
lt: Šiam puslapiui taikoma <a rel="license" href="http://creativecommons.org/licenses/by-nd/4.0/deed.lt">Creative Commons Priskyrimas - Jokių išvestinių kūrinių 4.0 Tarptautinė licencija</a>.

note: timestamp start type: Content of: <div><p>
en: Updated:
lt: Atnaujinta:
