thegnuproject.html - en to uk translation catalogue (142 entries)

note: type: Content of: <title>
en: About the GNU Project - GNU Project - Free Software Foundation
uk: Про проект GNU - Проект GNU - Фонд вільного програмного забезпечення

note: type: Attribute 'content' of: <meta>
en: GNU, GNU Project, FSF, Free Software, Free Software Foundation, History
uk: GNU, проект GNU, ФСПО, вільні програми, Фонд вільного програмного забезпечення, історія

note: type: Content of: <div><h2>
en: The GNU Project
uk: Проект GNU

note: type: Content of: <div><h3>
en: The first software-sharing community
uk: Перша громада обміну програмами

note: type: Content of: <div><p>
en: When I started working at the <abbr title="Massachusetts Institute of Technology">MIT</abbr> Artificial Intelligence Lab in 1971, I became part of a software-sharing community that had existed for many years.  Sharing of software was not limited to our particular community; it is as old as computers, just as sharing of recipes is as old as cooking.  But we did it more than most.
uk: Коли в 1971&nbsp;році я почав працювати в Лабораторії штучного інтелекту <abbr title="Massachusetts Institute of Technology">MIT</abbr>, я став частиною громади обміну програмами, яка існувало протягом багатьох років. Обмін програмами не обмежувався нашою конкретною спільнотою; він був так само старий, як комп'ютери, подібно до того, як обмін рецептами, так само старий, як кулінарія. Але ми займалися цим більше, ніж інші.

note: type: Content of: <div><div><p>
en: Why it is even more important than ever <a href="/philosophy/free-software-even-more-important.html">to insist that the software we use be free</a>.
uk: Чому зараз важливо, як ніколи, <a href="/philosophy/free-software-even-more-important.html"> наполягати на тому, щоб програми, якими ми користуємося, були вільними</a>.

note: type: Content of: <div><h3>
en: The collapse of the community
uk: Загибель громади

note: type: Content of: <div><p>
en: The situation changed drastically in the early 1980s when Digital discontinued the PDP-10 series.  Its architecture, elegant and powerful in the 60s, could not extend naturally to the larger address spaces that were becoming feasible in the 80s.  This meant that nearly all of the programs composing ITS were obsolete.
uk: Ситуація різко змінилося на початку вісімдесятих років XX&nbsp;століття, коли компанія Digital припинила постачання обладнання для серії PDP-10. Її архітектура, витончена і потужна для шістдесятих, не могла природним чином розширюватися на місткіші адресні простори, які ставали досяжні у вісімдесятих. Це означало, що майже всі програми, які складали ITS, застаріли.

note: type: Content of: <div><p>
en: The modern computers of the era, such as the VAX or the 68020, had their own operating systems, but none of them were free software: you had to sign a nondisclosure agreement even to get an executable copy.
uk: У сучасних комп'ютерів тієї епохи, таких, як VAX або 68020, були свої власні операційні системи, але жодна з них не була вільною: доводилося підписувати договір про нерозголошення, щоб отримати хоча б копію виконуваних файлів.

note: type: Content of: <div><p>
en: This meant that the first step in using a computer was to promise not to help your neighbor.  A cooperating community was forbidden.  The rule made by the owners of proprietary software was, &ldquo;If you share with your neighbor, you are a pirate.  If you want any changes, beg us to make them.&rdquo;
uk: Це означало, що першим кроком у користуванні комп'ютером була обіцянка не допомагати своєму сусідові. Співпраця у громаді була заборонена. Правило, встановлене власниками невільних програм, стверджувало: &ldquo;Якщо ви обмінюєтеся зі своїм сусідом, то ви&nbsp;&nbsp; пірат. Якщо вам потрібні будь-які зміни, просіть нас внести їх&rdquo;.

note: type: Content of: <div><p>
en: The idea that the proprietary software social system&mdash;the system that says you are not allowed to share or change software&mdash;is antisocial, that it is unethical, that it is simply wrong, may come as a surprise to some readers.  But what else could we say about a system based on dividing the public and keeping users helpless? Readers who find the idea surprising may have taken the proprietary software social system as a given, or judged it on the terms suggested by proprietary software businesses.  Software publishers have worked long and hard to convince people that there is only one way to look at the issue.
uk: Думка про те, що суспільна система невільного програмного забезпечення&nbsp;&nbsp; система, в якій кажуть, що вам не дозволено обмінюватися програмами або змінювати їх&nbsp;&nbsp; антисоціальна, що вона неетична, що вона просто неправильна, для деяких читачів може стати несподіванкою. Але що ще ми могли б сказати про систему, засновану на тому, що роз'єднує людей і користувачів робить безпорадними? Читачі, яким ця думка здається несподіваною, можливо, прийняли громадську систему невільного програмного забезпечення як данину часу або судили про неї у термінах, запропонованих підприємствами, які займаються невільними програмами. Видавці програм довго і наполегливо працювали над тим, щоб переконати людей, що на це питання можна дивитися тільки з однієї позиції.

note: type: Content of: <div><p>
en: One assumption is that software companies have an unquestionable natural right to own software and thus have power over all its users.  (If this were a natural right, then no matter how much harm it does to the public, we could not object.)  Interestingly, the US Constitution and legal tradition reject this view; copyright is not a natural right, but an artificial government-imposed monopoly that limits the users' natural right to copy.
uk: Одне з припущень полягає в тому, що у програмних компаніях є незаперечне природне право володіти програмами і тим самим володіти владою над всіма користувачами цих програм. (Якщо б це було природним правом, то незалежно від того, скільки шкоди це завдає суспільству, ми не могли б заперечувати.) Цікаво, що конституція США та юридична традиція відкидають цю точку зору; авторське право не є природним, це штучна монополія, введена державою, яка обмежує природне право користувачів копіювати.

note: type: Content of: <div><p>
en: Another unstated assumption is that the only important thing about software is what jobs it allows you to do&mdash;that we computer users should not care what kind of society we are allowed to have.
uk: Інше невисловлене припущення полягає в тому, що єдине, що важливо в програмі&nbsp;&mdash; це те, яку роботу вона дозволяє вам виконувати; що нас, користувачів комп'ютерів, не повинно турбувати, якого роду суспільство нам дозволено мати.

note: type: Content of: <div><p>
en: A third assumption is that we would have no usable software (or would never have a program to do this or that particular job) if we did not offer a company power over the users of the program.  This assumption may have seemed plausible, before the free software movement demonstrated that we can make plenty of useful software without putting chains on it.
uk: Третє припущення полягає в тому, що у нас не було би програм, якими можна було б користуватися (чи ніколи не з'явилося б програми для виконання тієї чи іншої конкретної задачі), якщо б ми не запропонували компанії владу над користувачами цієї програми. Це припущення, можливо, здавалося правдоподібним до того, як рух за вільне програмне забезпечення продемонстрував, що ми можемо зробити безліч корисних програм, не накладаючи на них ланцюгів.

note: type: Content of: <div><p>
en: If we decline to accept these assumptions, and judge these issues based on ordinary commonsense morality while placing the users first, we arrive at very different conclusions.  Computer users should be free to modify programs to fit their needs, and free to share software, because helping other people is the basis of society.
uk: Якщо ми відхиляємо ці припущення і судимо про ці питання на основі моралі звичайного здорового ґлузду, віддаючи пріоритет користувачам, то ми приходимо до зовсім інших висновків. Користувачі комп'ютерів повинні бути вільні змінювати програми під свої потреби і обмінюватися програмами, тому що допомога іншим людям становить основу суспільства.

note: type: Content of: <div><h3>
en: A stark moral choice
uk: Твердий моральний вибір

note: type: Content of: <div><p>
en: With my community gone, to continue as before was impossible.  Instead, I faced a stark moral choice.
uk: Оскільки моя громада зникла, я не міг продовжувати жити, як раніше. Замість цього переді мною постав твердий моральний вибір.

note: type: Content of: <div><p>
en: The easy choice was to join the proprietary software world, signing nondisclosure agreements and promising not to help my fellow hacker.  Most likely I would also be developing software that was released under nondisclosure agreements, thus adding to the pressure on other people to betray their fellows too.
uk: Найлегше було приєднатися до світу невільного програмного забезпечення, підписуючи договори про нерозголошення і обіцяючи не допомагати своєму братові-хакеру. Швидше за все, я також став би розробляти програми, які випускали б на умовах нерозголошення, збільшуючи таким чином тиск на інших людей, щоб вони теж зрадили своїх побратимів.

note: type: Content of: <div><p>
en: I could have made money this way, and perhaps amused myself writing code.  But I knew that at the end of my career, I would look back on years of building walls to divide people, and feel I had spent my life making the world a worse place.
uk: Я міг би заробляти на цьому гроші, і можливо, мені було б цікаво писати програми. Але я знав, що в кінці своєї кар'єри я озирнуся на минулі роки, в які я будував стіни, щоб роз'єднати людей, і відчую, що я провів своє життя, роблячи світ гіршим.

note: type: Content of: <div><p>
en: I had already experienced being on the receiving end of a nondisclosure agreement, when someone refused to give me and the MIT AI Lab the source code for the control program for our printer.  (The lack of certain features in this program made use of the printer extremely frustrating.)  So I could not tell myself that nondisclosure agreements were innocent.  I was very angry when he refused to share with us; I could not turn around and do the same thing to everyone else.
uk: Я вже відчув на собі, що буває, якщо інші підписують договір про&nbsp; нерозголошення, коли хтось відмовився дати мені і ЛШІ вихідний текст програми управління нашим принтером. (Відсутність певних функцій у&nbsp;цій програмі призводило до&nbsp;того, що робота з&nbsp;цим принтером просто виводила з&nbsp;себе.) Тому я не міг сказати собі, що договори про&nbsp;нерозголошення&nbsp;&mdash; це щось невинне. Я дуже розлютився, коли він відмовився поділитися з нами; я не міг встати на його місце і робити те саме щодо всіх інших.

note: type: Content of: <div><p>
en: Another choice, straightforward but unpleasant, was to leave the computer field.  That way my skills would not be misused, but they would still be wasted.  I would not be culpable for dividing and restricting computer users, but it would happen nonetheless.
uk: Іншою можливістю, простою, але неприємною, була б можливість покинути галузь обчислювальної техніки. В цьому випадку мої здібності не пішли б на шкоду, але вони все-таки пропали даремно. Я не був би винен в роз'єднанні і обмеженні користувачів комп'ютерів, але тим не менш це відбувалося б.

note: type: Content of: <div><p>
en: So I looked for a way that a programmer could do something for the good.  I asked myself, was there a program or programs that I could write, so as to make a community possible once again?
uk: Отож, я шукав спосіб, яким програміст міг би робити щось хороше. Я запитав себе, чи не було програми або програм, які я міг би написати з тим, щоб спільнота знову стала можливою.

note: type: Content of: <div><p>
en: The answer was clear: what was needed first was an operating system.  That is the crucial software for starting to use a computer.  With an operating system, you can do many things; without one, you cannot run the computer at all.  With a free operating system, we could again have a community of cooperating hackers&mdash;and invite anyone to join.  And anyone would be able to use a computer without starting out by conspiring to deprive his or her friends.
uk: Відповідь була ясна: що було потрібно насамперед&nbsp;&mdash; це операційна система. Ці програми життєво важливі для того, щоб приступити до користування комп'ютером. Якщо є операційна система, то можна робити багато; без неї на комп'ютері не можна працювати взагалі. З вільною операційною системою у нас знову могло б бути спільнота співпрацюючих хакерів&nbsp;&mdash; і ми могли б запрошувати будь-кого приєднатися до нас. І кожний був би в змозі користуватися комп'ютером, не починаючи з змови, яка позбавляє його друзів.

note: type: Content of: <div><p>
en: An operating system does not mean just a kernel, barely enough to run other programs.  In the 1970s, every operating system worthy of the name included command processors, assemblers, compilers, interpreters, debuggers, text editors, mailers, and much more.  ITS had them, Multics had them, VMS had them, and Unix had them.  The GNU operating system would include them too.
uk: Операційна система означає не тільки ядро, якого ледве достатньо для виконання інших програм. У сімдесяті роки XX&nbsp;століття в кожну операційну систему, що заслуговує цієї назви, входили командні оболонки, асемблери, компілятори, інтерпретатори, налагоджувачі, текстові редактори, поштові програми та багато іншого. Вони були в ITS, вони були в Multics, вони були в VMS, вони були і в Unix. Вони будуть і в операційній системі GNU.

note: type: Content of: <div><blockquote><p>
en: If I am not for myself, who will be for me?
uk: Якщо я не за себе, хто буде за мене?

note: type: Content of: <div><blockquote><p>
en: If I am only for myself, what am I?
uk: Якщо я тільки за себе, хто я такий?

note: type: Content of: <div><blockquote><p>
en: If not now, when?
uk: Якщо не зараз, то коли?

note: type: Content of: <div><p>
en: The decision to start the GNU Project was based on a similar spirit.
uk: Рішення почати проект GNU було засноване на схожому уявленні.

note: type: Content of: <div><h3>
en: Free as in freedom
uk: Вільний від слова воля

note: type: Content of: <div><p>
en: The term &ldquo;free software&rdquo; is sometimes misunderstood&mdash;it has nothing to do with price.  It is about freedom.  Here, therefore, is the definition of free software.
uk: Термін &ldquo;вільна програма&rdquo; іноді розуміють невірно&nbsp; &mdash; він не має ніякого відношення до вартості. Він відноситься до волі. Таким чином, ось визначення вільної програми.

note: type: Content of: <div><p>
en: A program is free software, for you, a particular user, if:
uk: Програма вільна для вас, конкретного користувача, якщо:

note: type: Content of: <div><ul><li>
en: You have the freedom to run the program as you wish, for any purpose.
uk: Ви вільні виконувати програму, як вам завгодно, в будь-яких цілях.

note: type: Content of: <div><ul><li>
en: You have the freedom to modify the program to suit your needs.  (To make this freedom effective in practice, you must have access to the source code, since making changes in a program without having the source code is exceedingly difficult.)
uk: Ви вільні змінювати програму під свої потреби. (Щоб ця можливість була практично здійсненна, у вас повинен бути доступ до початкового тексту, оскільки вносити зміни в програму без вихідного тексту надзвичайно важко.)

note: type: Content of: <div><ul><li>
en: You have the freedom to redistribute copies, either gratis or for a fee.
uk: Ви вільно перерозповсюджувати копії, безкоштовно або за гроші.

note: type: Content of: <div><ul><li>
en: You have the freedom to distribute modified versions of the program, so that the community can benefit from your improvements.
uk: Ви вільні поширювати змінені версії програми так, щоб суспільство могло отримувати користь від ваших поліпшень.

note: type: Content of: <div><p>
en: Since &ldquo;free&rdquo; refers to freedom, not to price, there is no contradiction between selling copies and free software.  In fact, the freedom to sell copies is crucial: collections of free software sold on CD-ROMs are important for the community, and selling them is an important way to raise funds for free software development.  Therefore, a program which people are not free to include on these collections is not free software.
uk: Оскільки &ldquo;вільний&rdquo; відноситься до волі, а не вартості, між продажем копій і вільними програмами немає суперечності. Насправді свобода продавати копії життєво важлива: збірники вільних програм, продаються на компакт-дисках, важливі для спільноти, і їх продаж&nbsp; &mdash; важливий спосіб отримати кошти на розвиток вільних програм. Таким чином, програма, яку люди не можуть включати в ці збірники, не є вільною.

note: type: Content of: <div><h3>
en: GNU software and the GNU system
uk: Програми GNU і система GNU

note: type: Content of: <div><p>
en: Developing a whole system is a very large project.  To bring it into reach, I decided to adapt and use existing pieces of free software wherever that was possible.  For example, I decided at the very beginning to use TeX as the principal text formatter; a few years later, I decided to use the X Window System rather than writing another window system for GNU.
uk: Розробка цілої системи - це дуже великий проект. Щоб зробити це досяжним, я вирішив адаптувати і застосовувати, де тільки можливо, існуючі частини вільних програм. Наприклад, я з самого початку вирішив застосовувати TeX в якості основної програми форматування тексту; через кілька років я вирішив скористатися системою X&nbsp;Window замість того, щоб писати ще одну віконну систему для GNU.

note: type: Content of: <div><p>
en: Because of these decisions, and others like them, the GNU system is not the same as the collection of all GNU software.  The GNU system includes programs that are not GNU software, programs that were developed by other people and projects for their own purposes, but which we can use because they are free software.
uk: В результаті цих та інших подібних цим рішенням система GNU&nbsp;&mdash; це не те ж саме, що збірка всіх програм GNU. Система GNU включає програми, які не є програмами GNU&nbsp;&nbsp; програми, які розроблені іншими людьми і проектами у їх власних цілях, але якими ми можемо скористатися, тому що вони вільні.

note: type: Content of: <div><h3>
en: Commencing the project
uk: Початок проекту

note: type: Content of: <div><p>
en: In January 1984 I quit my job at MIT and began writing GNU software.  Leaving MIT was necessary so that MIT would not be able to interfere with distributing GNU as free software.  If I had remained on the staff, MIT could have claimed to own the work, and could have imposed their own distribution terms, or even turned the work into a proprietary software package.  I had no intention of doing a large amount of work only to see it become useless for its intended purpose: creating a new software-sharing community.
uk: У січні 1984&nbsp;року я звільнився з MIT і почав писати програми GNU. Піти з MIT було необхідно, щоб інститут не зміг перешкодити поширенню GNU в якості вільних програм. Якби я залишився в штаті, інститут міг би заявити, що робота належить йому, і нав'язати свої власні умови поширення або навіть перетворити роботу у пакет невільних програм. Я не мав наміру виконати велику роботу тільки, щоб потім побачити, як вона стане непотрібною для того, заради чого вона задумувалась&nbsp;&nbsp; створення нового громади обміну програмами.

note: type: Content of: <div><p>
en: However, Professor Winston, then the head of the MIT AI Lab, kindly invited me to keep using the lab's facilities.
uk: Проте професор Уїнстон, тодішній керівник ЛШІ, люб'язно запросив мене продовжувати користуватися ресурсами лабораторії.

note: type: Content of: <div><h3>
en: The first steps
uk: Перші кроки

note: type: Content of: <div><p>
en: He responded derisively, stating that the university was free but the compiler was not.  I therefore decided that my first program for the GNU Project would be a multilanguage, multiplatform compiler.
uk: Він відповів з насмішкою, заявивши, що університет вільний, а компілятор&nbsp; &nbsp; ні. Таким чином, я вирішив, що моєю першою програмою для проекту GNU стане багатомовний багатоплатформний компілятор.

note: type: Content of: <div><p>
en: Hoping to avoid the need to write the whole compiler myself, I obtained the source code for the Pastel compiler, which was a multiplatform compiler developed at Lawrence Livermore Lab.  It supported, and was written in, an extended version of Pascal, designed to be a system-programming language.  I added a C front end, and began porting it to the Motorola 68000 computer.  But I had to give that up when I discovered that the compiler needed many megabytes of stack space, and the available 68000 Unix system would only allow 64k.
uk: Сподіваючись уникнути необхідності писати весь компілятор самому, я дістав вихідний текст компілятора мови Пастель. Це був багатоплатформний компілятор, розроблений в Ліверморській лабораторії Лоуренса. Він підтримував розширену версію мови Паскаль, задуману як системну мову програмування, і був написаний на цій мові. Я додав інтерфейс для Сі і почав переносити його на комп'ютер Motorola 68000. Але мені довелося кинути це, коли я виявив, що компілятору потрібно багато мегабайт стекового простору, а доступна система Unix 68000 допускала тільки 64k.

note: type: Content of: <div><p>
en: I began work on GNU Emacs in September 1984, and in early 1985 it was beginning to be usable.  This enabled me to begin using Unix systems to do editing; having no interest in learning to use vi or ed, I had done my editing on other kinds of machines until then.
uk: Я почав працювати над GNU Emacs у вересні 1984&nbsp;року, і на початку 1985&nbsp;року ним можна було починати користуватися. Це дозволило мені почати користуватися системами Unix для редагування; оскільки вчитися користування vi або ed мені було не цікаво, до цього я проводив редагування на інших видах машин.

note: type: Content of: <div><p>
en: At this point, people began wanting to use GNU Emacs, which raised the question of how to distribute it.  Of course, I put it on the anonymous ftp server on the MIT computer that I used.  (This computer, prep.ai.mit.edu, thus became the principal GNU ftp distribution site; when it was decommissioned a few years later, we transferred the name to our new ftp server.)  But at that time, many of the interested people were not on the Internet and could not get a copy by ftp.  So the question was, what would I say to them?
uk: У цей момент у людей почало виникати бажання користуватися GNU Emacs, що поставило питання про те, як його поширювати. Звичайно, я помістив його на сервері анонімного ftp на комп'ютері MIT, яким я користувався. (Цей комп'ютер, prep.ai.mit.edu, став, таким чином, основним сайтом ftp для поширення GNU; коли через кілька років його списали, ми перенесли це ім'я на свій новий сервер ftp. Але в той час багато зацікавлених людей не були в Інтернеті і не могли отримати копію з ftp. Отже, питання було в тому, що мені їм казати?

note: type: Content of: <div><p>
en: I could have said, &ldquo;Find a friend who is on the net and who will make a copy for you.&rdquo; Or I could have done what I did with the original PDP-10 Emacs: tell them, &ldquo;Mail me a tape and a <abbr title="Self-addressed Stamped Envelope">SASE</abbr>, and I will mail it back with Emacs on it.&rdquo; But I had no job, and I was looking for ways to make money from free software.  So I announced that I would mail a tape to whoever wanted one, for a fee of $150.  In this way, I started a free software distribution business, the precursor of the companies that today distribute entire GNU/Linux system distributions.
uk: Я міг би сказати: &ldquo;Знайдіть знайомого, у якого є мережа і який зробить вам копію&rdquo;. Або я міг би робити те, що я робив з початковим Emacs для PDP-10&nbsp;&nbsp; сказати їм: &ldquo;Надішліть мені стрічку і конверт з маркою та зворотною адресою, і я перешлю вам її з записаним на ній Emacs&rdquo;. Але у мене не було роботи, і я шукав способи заробляти на вільних програмах. Так що я оголосив, що буду висилати стрічку всім, кому вона потрібна, за 150&nbsp;доларів. Таким чином я приступив до комерційного поширення вільних програм і став предтечею компаній, які в наші дні поширюють цілі системи GNU/Linux.

note: type: Content of: <div><h3>
en: Is a program free for every user?
uk: Для кожного користувача програма вільна?

note: type: Content of: <div><p>
en: If a program is free software when it leaves the hands of its author, this does not necessarily mean it will be free software for everyone who has a copy of it.  For example, <a href="/philosophy/categories.html#PublicDomainSoftware"> public domain software</a> (software that is not copyrighted) is free software; but anyone can make a proprietary modified version of it.  Likewise, many free programs are copyrighted but distributed under simple permissive licenses which allow proprietary modified versions.
uk: Якщо програма вільна, коли вона виходить з рук автора, це не обов'язково означає, що вона буде вільною для всякого, у кого є її копія. Наприклад, <a href="/philosophy/categories.html#PublicDomainSoftware">програми в&nbsp;суспільному надбанні</a> (програми, на які не поширюється авторське право) вільні; але будь-хто може зробити невільну модифікацію такої програми. Подібним чином, багато вільних  програм знаходяться під дією авторського права, але вони поширюються під простими необмежувальними ліцензіями, які допускають невільні модифікації.

note: type: Content of: <div><p>
en: The paradigmatic example of this problem is the X Window System.  Developed at MIT, and released as free software with a permissive license, it was soon adopted by various computer companies.  They added X to their proprietary Unix systems, in binary form only, and covered by the same nondisclosure agreement.  These copies of X were no more free software than Unix was.
uk: Хрестоматійною ілюстрацією цієї проблеми є система X&nbsp;Window. Розроблена в MIT і випущена як пакет вільних програм під необмежувальною ліцензією, вона незабаром була освоєна різними комп'ютерними компаніями. Вони додали X до своїх невільних систем Unix, поставляючи її тільки в двійковому вигляді, і поширили на неї той самий договір про&nbsp;нерозголошення. Ці копії X були не більше вільні, ніж Unix.

note: type: Content of: <div><p>
en: This led to a paradoxical situation where two different ways of counting the amount of freedom gave different answers to the question, &ldquo;Is this program free?&rdquo; If you judged based on the freedom provided by the distribution terms of the MIT release, you would say that X was free software.  But if you measured the freedom of the average user of X, you would have to say it was proprietary software.  Most X users were running the proprietary versions that came with Unix systems, not the free version.
uk: Це призвело до парадоксальної ситуації, за якої різні способи підрахунку кількості волі дають різні відповіді на питання чи вільна програма? Якби ви судили на підставі волі, що надається умовами ліцензії MIT, то ви б сказали, що X вільна. Але якщо б ви міряли волю середнього користувача X, вам довелося б сказати, що вона невільна. Більшість користувачів X працювало з невільними версіями,  які поставлялися з системами Unix, а не з вільною версією.

note: type: Content of: <div><h3>
en: Copyleft and the GNU GPL
uk: Копілефт та GNU GPL

note: type: Content of: <div><p>
en: Copyleft uses copyright law, but flips it over to serve the opposite of its usual purpose: instead of a means for restricting a program, it becomes a means for keeping the program free.
uk: Копілефт користується авторським правом, але перевертає його, щоб воно служило цілям, протилежних тим, для яких воно зазвичай використовується: замість того, щоб бути засобом обмеження програми, він стає засобом збереження свободи програми.

note: type: Content of: <div><p>
en: The central idea of copyleft is that we give everyone permission to run the program, copy the program, modify the program, and distribute modified versions&mdash;but not permission to add restrictions of their own.  Thus, the crucial freedoms that define &ldquo;free software&rdquo; are guaranteed to everyone who has a copy; they become inalienable rights.
uk: Центральна ідея копілефту полягає в тому, що ми даємо всім дозвіл виконувати програму, копіювати програму, змінювати програму і поширювати змінені версії&nbsp;&mdash; але не додавати дозвіл свої власні обмеження. Таким чином, життєво важливі свободи, які визначають &ldquo;вільну програму&rdquo;, гарантовані для кожного, у кого є копія; вони стають невідчужуваними правами.

note: type: Content of: <div><p>
en: For an effective copyleft, modified versions must also be free.  This ensures that work based on ours becomes available to our community if it is published.  When programmers who have jobs as programmers volunteer to improve GNU software, it is copyleft that prevents their employers from saying, &ldquo;You can't share those changes, because we are going to use them to make our proprietary version of the program.&rdquo;
uk: Щоби копілефт був дієвим, змінені версії теж повинні бути вільні. Це гарантує, що робота, заснована на нашій, стає доступною нашої спільноти, якщо її публікують. Коли програмісти, які працюють програмістами, безоплатно покращують програми GNU, саме копілефт не дає їх наймачам сказати: &ldquo;Вам не можна обмінюватися цими змінами, тому що ми збираємося скористатися ними, щоб зробити свою невільну версію цієї програми&rdquo;.

note: type: Content of: <div><p>
en: The requirement that changes must be free is essential if we want to ensure freedom for every user of the program.  The companies that privatized the X Window System usually made some changes to port it to their systems and hardware.  These changes were small compared with the great extent of X, but they were not trivial.  If making changes were an excuse to deny the users freedom, it would be easy for anyone to take advantage of the excuse.
uk: Вимога, що зміни повинні бути вільні, істотно, якщо ми хочемо гарантувати свободу кожного користувача програми. Компанії, які зробили невільні версії системи X&nbsp;Window, зазвичай вносили зміни, щоб перенести її на свої системи і свою апаратуру. Ці зміни були малі порівняно з найширшим охопленням системи X, але вони не були тривіальні. Якби внесення змін виправдовувало відмову користувачам у свободі, будь-хто  легко б скористався цим виправданням.

note: type: Content of: <div><p>
en: A related issue concerns combining a free program with nonfree code.  Such a combination would inevitably be nonfree; whichever freedoms are lacking for the nonfree part would be lacking for the whole as well.  To permit such combinations would open a hole big enough to sink a ship.  Therefore, a crucial requirement for copyleft is to plug this hole: anything added to or combined with a copylefted program must be such that the larger combined version is also free and copylefted.
uk: У зв'язку з цим виникає питання про поєднання вільної програми з невільними вихідними текстами. Таке поєднання неминуче було б невільним; якщо невільною частини бракує будь-яких свобод, цих свобод бракує і всієї програми в цілому. Допустити такі сполучення означало б відкрити пролом, достатній, щоб потопити корабель. Отже, вимога перекрити цю прогалину - критична для копілефту: все, що додається або поєднується з програмою під копілефтом, має бути таким, щоб велика комбінована версія також була вільною і щоб на неї поширювався копілефт.

note: type: Content of: <div><h3>
en: The Free Software Foundation
uk: Фонд вільного програмного забезпечення

note: type: Content of: <div><p>
en: We funded development of these programs because the GNU Project was not just about tools or a development environment.  Our goal was a complete operating system, and these programs were needed for that goal.
uk: Ми фінансували розробку цих програм, тому що метою проекту GNU були не тільки кошти або середовище розробки. Нашою метою була повна операційна система, а ці програми були потрібні для досягнення цієї мети.

note: type: Content of: <div><h3>
en: Free software support
uk: Підтримка вільних програм

note: type: Content of: <div><p>
en: The free software philosophy rejects a specific widespread business practice, but it is not against business.  When businesses respect the users' freedom, we wish them success.
uk: Філософія вільного програмного забезпечення відкидає певну широко поширену ділову практику, але вона не проти підприємництва. Коли підприємства поважають свободу користувачів, ми бажаємо їм успіху.

note: type: Content of: <div><p>
en: Selling copies of Emacs demonstrates one kind of free software business.  When the FSF took over that business, I needed another way to make a living.  I found it in selling services relating to the free software I had developed.  This included teaching, for subjects such as how to program GNU Emacs and how to customize GCC, and software development, mostly porting GCC to new platforms.
uk: Продаж копій Emacs ілюструє один з різновидів підприємницької діяльності, заснований на вільних програмах. Коли ФВПЗ взяв цю справу на себе, мені знадобився інший спосіб заробляти на життя. Я знайшов такий спосіб продажу послуг, пов'язаних з вільними програмами, які я розробив. Сюди входило навчання таких предметів, як програмування GNU Emacs, налаштування GCC і розробка програм (здебільшого&nbsp;&mdash; перенесення GCC на нові платформи).

note: type: Content of: <div><p>
en: Today each of these kinds of free software business is practiced by a number of corporations.  Some distribute free software collections on CD-ROM; others sell support at levels ranging from answering user questions, to fixing bugs, to adding major new features.  We are even beginning to see free software companies based on launching new free software products.
uk: Сьогодні кожен з цих видів діяльності практикується деяким числом корпорацій. Одні поширюють збірники вільних програм на компакт-дисках; інші продають послуги з підтримки різного рівня, починаючи від відповідей на запитання користувачів та виправлення помилок і закінчуючи додаванням нових серйозних функцій. Ми навіть починаємо зустрічати компанії, які займаються вільними програмами і зосереджені на випуску нових вільних програмних продуктів.

note: type: Content of: <div><h3>
en: Technical goals
uk: Технічні цілі

note: type: Content of: <div><p>
en: The principal goal of GNU is to be free software.  Even if GNU had no technical advantage over Unix, it would have a social advantage, allowing users to cooperate, and an ethical advantage, respecting the user's freedom.
uk: Основна мета GNU - бути вільним програмним забезпеченням. Навіть якщо б у GNU не було технічних переваг перед Unix, у неї була б соціальна перевага - дозвіл користувачам співпрацювати, і етична перевага - повага свободи користувача.

note: type: Content of: <div><p>
en: But it was natural to apply the known standards of good practice to the work&mdash;for example, dynamically allocating data structures to avoid arbitrary fixed size limits, and handling all the possible 8-bit codes wherever that made sense.
uk: Але було природно застосовувати в роботі відомі стандарти хорошої практики&nbsp;&nbsp; наприклад, динамічне розміщення структур даних, щоб уникнути довільних фіксованих обмежень на розмір, або обробку всіх можливих 8-розрядних кодів скрізь, де це має сенс.

note: type: Content of: <div><p>
en: In addition, we rejected the Unix focus on small memory size, by deciding not to support 16-bit machines (it was clear that 32-bit machines would be the norm by the time the GNU system was finished), and to make no effort to reduce memory usage unless it exceeded a megabyte.  In programs for which handling very large files was not crucial, we encouraged programmers to read an entire input file into core, then scan its contents without having to worry about I/O.
uk: На додаток, ми відмовилися від властивої Unix оптимізації під невеликірозміри пам'яті, вирішивши не підтримувати 16-розрядні машини (було ясно, що 32-розрядні машини будуть нормою до того часу, поки система GNU будезавершена), і не намагатися знизити споживання пам'яті, якщо тільки воно неперевищувало мегабайта. У програмах, для яких обробка дуже великихфайлів не була життєво важлива, ми рекомендували програмістам читати весьвхідний файл в пам'ять, а потім сканувати його вміст, не турбуючись провведення-виведення.

note: type: Content of: <div><p>
en: These decisions enabled many GNU programs to surpass their Unix counterparts in reliability and speed.
uk: Завдяки цим рішенням багато програм GNU змогли перевершити свої аналогиз Unix по надійності і швидкості.

note: type: Content of: <div><h3>
en: Donated computers
uk: Подаровані комп'ютери

note: type: Content of: <div><p>
en: As the GNU Project's reputation grew, people began offering to donate machines running Unix to the project.  These were very useful, because the easiest way to develop components of GNU was to do it on a Unix system, and replace the components of that system one by one.  But they raised an ethical issue: whether it was right for us to have a copy of Unix at all.
uk: По мірі того, як репутація проекту GNU зростала, люди стали пропонувати в дар проекту машини під управлінням Unix. Вони були дуже корисні, тому що найпростіший способом розробки компонентів GNU полягав у виконанні цього в системі Unix і замінювати компоненти цієї системи один за іншим. Але у зв'язку з цим виникла етична проблема: чи вірним є те, що у нас взагалі була копія Unix.

note: type: Content of: <div><p>
en: Unix was (and is) proprietary software, and the GNU Project's philosophy said that we should not use proprietary software.  But, applying the same reasoning that leads to the conclusion that violence in self defense is justified, I concluded that it was legitimate to use a proprietary package when that was crucial for developing a free replacement that would help others stop using the proprietary package.
uk: Unix була (і залишається) невільною, а згідно філософії проекту GNU нам не слід користуватися невільними програмами. Але застосувавши той же хід міркувань, який приводить до висновку, що насильство з метою самозахисту виправдане, я зробив висновок, що застосування невільного пакету законне, коли це критично для розробки вільної заміни, яка допомогла б іншим припинити користуватися цим невільним пакетом.

note: type: Content of: <div><p>
en: But, even if this was a justifiable evil, it was still an evil.  Today we no longer have any copies of Unix, because we have replaced them with free operating systems.  If we could not replace a machine's operating system with a free one, we replaced the machine instead.
uk: Але хоча це було виправдане зло, все-таки це було зло. Сьогодні у насбільше немає ніяких копій Unix, тому що ми замінили їх на вільніопераційні системи. Якщо ми не могли замінити операційну систему машинина вільну, ми замість цього замінювали машину.

note: type: Content of: <div><h3>
en: The GNU Task List
uk: Список завдань GNU

note: type: Content of: <div><p>
en: As the GNU Project proceeded, and increasing numbers of system components were found or developed, eventually it became useful to make a list of the remaining gaps.  We used it to recruit developers to write the missing pieces.  This list became known as the GNU Task List.  In addition to missing Unix components, we listed various other useful software and documentation projects that, we thought, a truly complete system ought to have.
uk: У міру здійснення проекту GNU і збільшення числа знайдених або розроблених системних компонентів в якийсь момент стало корисно скласти список неусунених прогалин. Ми користувалися ним для набору розробників, які б писали відсутні частини. Цей список став відомий як &ldquo;Список завдань GNU&rdquo;. На додаток до відсутніх компонентів Unix ми заносили туди різні інші корисні проекти з написання програм і документації, які, як ми думали, зобов'язана утримувати по-справжньому повна система.

note: type: Content of: <div><p>
en: Even games are included in the task list&mdash;and have been since the beginning.  Unix included games, so naturally GNU should too.  But compatibility was not an issue for games, so we did not follow the list of games that Unix had.  Instead, we listed a spectrum of different kinds of games that users might like.
uk: У список завдань включаються навіть гри&nbsp;&mdash; і так було з самого початку.В Unix входили ігри, тому у GNU вони, природно, теж повинні входити. Аледля ігор проблема сумісності не стояла, тому ми не повторювали списокігор, які були в Unix. Замість цього ми записали цілий спектр різного родуігор, які могли б сподобатися користувачам.

note: type: Content of: <div><p>
en: It is not a matter of principle; there is no principle that says proprietary software products are entitled to include our code.  (Why contribute to a project predicated on refusing to share with us?)  Using the LGPL for the C library, or for any library, is a matter of strategy.
uk: Це не було справою принципу; немає принципу, за ким невільні програмні продукти мають право включати в себе наші програми. (Навіщо вносити внесок у проект, в основі якого лежить відмова ділитися з нами результатами?) Застосування LGPL для бібліотеки Сі або для будь-якої іншої бібліотеки - це  питання стратегії.

note: type: Content of: <div><p>
en: The C library does a generic job; every proprietary system or compiler comes with a C library.  Therefore, to make our C library available only to free software would not have given free software any advantage&mdash;it would only have discouraged use of our library.
uk: Бібліотека Сі виконує загальну задачу; будь-яка невільна система або компілятор поставляється з бібліотекою Сі. Отже, якщо б ми зробили свою бібліотеку Сі доступною тільки для вільних програм, то це не надало б вільним програмами ніякої переваги&nbsp;&mdash; це тільки створило б стимул не користуватися нашою бібліотекою.

note: type: Content of: <div><p>
en: For other libraries, the strategic decision needs to be considered on a case-by-case basis.  When a library does a special job that can help write certain kinds of programs, then releasing it under the GPL, limiting it to free programs only, is a way of helping other free software developers, giving them an advantage against proprietary software.
uk: Для інших бібліотек стратегічне рішення потрібно приймати окремо для кожного випадку. Коли бібліотека вирішує спеціальну задачу, яка може допомогти в написанні програм певних видів, то якщо випустити її під GPL, обмежуючи лише вільними програмами, це буде одним із способів допомогти розробникам інших вільних програм, надаючи їм перевагу перед невільним програмним забезпеченням.

note: type: Content of: <div><p>
en: Proprietary software developers have the advantages money provides; free software developers need to make advantages for each other.  I hope some day we will have a large collection of GPL-covered libraries that have no parallel available to proprietary software, providing useful modules to serve as building blocks in new free software, and adding up to a major advantage for further free software development.
uk: У розробників невільних програм є переваги, що надаються грошима; розробникам вільних програм потрібно створювати переваги один для одного. Я сподіваюся, що настане день, коли у нас буде великий збірник бібліотек під GPL, у яких немає аналогів, доступних для невільних програм. Цей збірник буде надавати корисні модулі як будівельних блоків для нових вільних програм, доповнюватиметься та з часом стане серйозним важелем для подальшого розвитку вільних програм.

note: type: Content of: <div><h3>
en: Scratching an itch?
uk: Творча нетерплячка?

note: type: Content of: <div><p>
en: Eric Raymond says that &ldquo;Every good work of software starts by scratching a developer's personal itch.&rdquo; Maybe that happens sometimes, but many essential pieces of GNU software were developed in order to have a complete free operating system.  They come from a vision and a plan, not from impulse.
uk: Ерік Реймонд каже, що &ldquo;будь-яка хороша робота з програмування починається з задоволення особистої творчої нетерплячки розробника&rdquo;. Може бути, іноді так і відбувається, але багато важливих програм GNU були розроблені для того, щоб отримати повну вільну операційну систему. Їх породило стратегічне планування, а не імпульс.

note: type: Content of: <div><p>
en: For example, we developed the GNU C library because a Unix-like system needs a C library, BASH because a Unix-like system needs a shell, and GNU tar because a Unix-like system needs a tar program.  The same is true for my own programs&mdash;the GNU C compiler, GNU Emacs, GDB and GNU Make.
uk: Наприклад, ми розробили бібліотеки GNU Сі, тому що системі типу Unix потрібна бібліотека Сі, BASH&nbsp;&nbsp; тому що в системі типу Unix потрібен командний інтерпретатор, GNU tar&nbsp;&nbsp; тому що в системі типу Unix потрібна програма tar. Те ж саме вірно і для моїх власних програм&nbsp;&mdash; компілятор GNU Сі, GNU Emacs і GNU Make.

note: type: Content of: <div><p>
en: Some GNU programs were developed to cope with specific threats to our freedom.  Thus, we developed gzip to replace the Compress program, which had been lost to the community because of the <abbr title="Lempel-Ziv-Welch">LZW</abbr> patents.  We found people to develop LessTif, and more recently started <abbr title="GNU Network Object Model Environment">GNOME</abbr> and Harmony, to address the problems caused by certain proprietary libraries (see below).  We are developing the GNU Privacy Guard to replace popular nonfree encryption software, because users should not have to choose between privacy and freedom.
uk: Деякі програми GNU розроблені, щоб боротися з конкретними загрозами нашій волі. Зокрема, ми розробили gzip, щоб замінити програму Compress, яка була втрачена для суспільства через патенти на LZW. Ми знайшли людей для розробки Lesstif, а пізніше організували <abbr title="GNU Network Object Model Environment">GNOME</abbr> і Harmony, щоб вирішувати проблеми, викликані певними невільними бібліотеками (див. нижче). Ми розробляємо GNU Privacy Guard, щоб замінити популярну невільну програму шифрування, тому що користувачі не повинні вибирати між конфіденційністю і свободою.

note: type: Content of: <div><p>
en: Of course, the people writing these programs became interested in the work, and many features were added to them by various people for the sake of their own needs and interests.  But that is not why the programs exist.
uk: Звичайно, у людей, які писали ці програми, з'являвся інтерес до цієї роботи, і різні люди додали до цих програм багато можливостей для задоволення своїх власних потреб та інтересів. Але це не причина існування цих програм.

note: type: Content of: <div><h3>
en: Unexpected developments
uk: Несподівані розробки

note: type: Content of: <div><p>
en: At the beginning of the GNU Project, I imagined that we would develop the whole GNU system, then release it as a whole.  That is not how it happened.
uk: На початку проекту GNU я уявляв собі, що ми розробимо всю систему GNU, а потім випустимо її цілком. Але вийшло по-іншому.

note: type: Content of: <div><p>
en: Since each component of the GNU system was implemented on a Unix system, each component could run on Unix systems long before a complete GNU system existed.  Some of these programs became popular, and users began extending them and porting them&mdash;to the various incompatible versions of Unix, and sometimes to other systems as well.
uk: Оскільки кожен компонент системи GNU був реалізований в системі Unix, кожен компонент міг працювати в системах Unix задовго до появи повної системи GNU. Деякі з цих програм стали популярними, і користувачі почали розширювати і переносити їх&nbsp;&nbsp; на різні несумісні версії Unix, а іноді і на інші системи.

note: type: Content of: <div><p>
en: The process made these programs much more powerful, and attracted both funds and contributors to the GNU Project.  But it probably also delayed completion of a minimal working system by several years, as GNU developers' time was put into maintaining these ports and adding features to the existing components, rather than moving on to write one missing component after another.
uk: У цьому процесі ці програми ставали набагато ефективніші і залучали фінансові, так і людські ресурси в проект GNU. Але це також, ймовірно, віддалило завершення мінімальної працюючої системи на декілька років, оскільки час розробників GNU йшло на підтримку цих перенесених версій і додавання можливостей до існуючих компонентів, замість того щоб переходити до написання одного відсутнього компонента за іншим.

note: type: Content of: <div><h3>
en: The GNU Hurd
uk: GNU Hurd

note: type: Content of: <div><p>
en: By 1990, the GNU system was almost complete; the only major missing component was the kernel.  We had decided to implement our kernel as a collection of server processes running on top of Mach.  Mach is a microkernel developed at Carnegie Mellon University and then at the University of Utah; the GNU Hurd is a collection of servers (i.e., a herd of GNUs) that run on top of Mach, and do the various jobs of the Unix kernel.  The start of development was delayed as we waited for Mach to be released as free software, as had been promised.
uk: До 1990&nbsp;року система GNU була майже завершена; єдиним серйозним відсутнім компонентом було ядро. Ми вирішили реалізувати своє ядро як збірку серверних процесів, що виконуються на Mach. Mach&nbsp;&mdash;мікроядро, яке розроблялося в Університеті Карнегі-Меллона, а потім&nbsp;&mdash; в Університеті Юти; GNU Hurd&nbsp;&nbsp; збірка серверів (тобто  табун GNU), які працюють на Mach і виконують різні завдання ядра Unix. Початок розробки віддалився, бо ми чекали, коли Mach випустять в якості вільної програми, як було обіцяно.

note: type: Content of: <div><p>
en: One reason for choosing this design was to avoid what seemed to be the hardest part of the job: debugging a kernel program without a source-level debugger to do it with.  This part of the job had been done already, in Mach, and we expected to debug the Hurd servers as user programs, with GDB.  But it took a long time to make that possible, and the multithreaded servers that send messages to each other have turned out to be very hard to debug.  Making the Hurd work solidly has stretched on for many years.
uk: Однією з причин, по яких ми обрали таку архітектуру, було бажання уникнути того, що здавалося найважчим в цій роботі: налагоджувати програму ядра, не маючи для цього зневадника рівня вихідного тексту. Ця частина роботи була виконана в Mach, і ми збиралися налагоджувати сервери Hurd як користувацькі програми з допомогою GDB. Але на те, щоб зробити це можливим, пішло море часу, а багатопотокові сервери, які розсилали один одному повідомлення, виявилися дуже важкими в налагодженні. Досягнення стабільної роботи Hurd розтягнулося на довгі роки.

note: type: Content of: <div><p>
en: The GNU kernel was not originally supposed to be called the Hurd.  Its original name was Alix&mdash;named after the woman who was my sweetheart at the time.  She, a Unix system administrator, had pointed out how her name would fit a common naming pattern for Unix system versions; as a joke, she told her friends, &ldquo;Someone should name a kernel after me.&rdquo; I said nothing, but decided to surprise her with a kernel named Alix.
uk: Спочатку не передбачалося, що ядро GNU буде називатися Hurd. Перша назва була &ldquo;Alix&rdquo;&nbsp;&nbsp; на честь жінки, яка була в той час моєю коханою. Вона, будучи системним адміністратором Unix, звернула увагу, що її ім'я укладається в звичайну схему найменування версій системи Unix; жартома вона сказала своїм друзям: &ldquo;кому-небудь слід було б назвати ядро в мою честь&rdquo;. Я нічого не відповів, але вирішив зробити їй сюрприз, назвавши ядро &ldquo;Alix&rdquo;.

note: type: Content of: <div><p>
en: It did not stay that way.  Michael (now Thomas) Bushnell, the main developer of the kernel, preferred the name Hurd, and redefined Alix to refer to a certain part of the kernel&mdash;the part that would trap system calls and handle them by sending messages to Hurd servers.
uk: Але згодом становище змінилося. Майкл (тепер Томас) Бушнелл, головний розробник ядра, волів назву &ldquo;Hurd&rdquo; і переніс назву Alix на певну частину ядра&nbsp;&nbsp; ту, що перехоплювала системні виклики та обробляла їх, розсилаючи повідомлення серверів Hurd.

note: type: Content of: <div><p>
en: Later, Alix and I broke up, and she changed her name; independently, the Hurd design was changed so that the C library would send messages directly to servers, and this made the Alix component disappear from the design.
uk: Згодом ми з Елікс розійшлися, а вона змінила ім'я; незалежно від цього архітектура Hurd змінилася так, що бібліотека Сі стала розсилати повідомлення серверів безпосередньо, і в результаті компонент Alix зник з системи.

note: type: Content of: <div><p>
en: But before these things happened, a friend of hers came across the name Alix in the Hurd source code, and mentioned it to her.  So she did have the chance to find a kernel named after her.
uk: Але до того, як все це сталося, її знайомий натрапив на назву &ldquo;Alix&rdquo; у вихідному тексті Hurd і згадав про це в розмові з нею. Так що можливість знайти ядро, назване на її честь, у неї була.

note: type: Content of: <div><h3>
en: Linux and GNU/Linux
uk: Linux та GNU/Linux

note: type: Content of: <div><p>
en: The GNU Hurd is not suitable for production use, and we don't know if it ever will be.  The capability-based design has problems that result directly from the flexibility of the design, and it is not clear whether solutions exist.
uk: GNU Hurd непридатне для повсякденного користування і ми не знаємо, чи буде воно коли-небудь придатне. У архітектурного рішення, прийнятого на основі потенційних можливостей, є проблеми, що випливають безпосередньо з гнучкості архітектури і незрозуміло, чи можна їх вирішити.

note: type: Content of: <div><p>
en: Fortunately, another kernel is available.  In 1991, Linus Torvalds developed a Unix-compatible kernel and called it Linux.  It was proprietary at first, but in 1992, he made it free software; combining Linux with the not-quite-complete GNU system resulted in a complete free operating system.  (Combining them was a substantial job in itself, of course.)  It is due to Linux that we can actually run a version of the GNU system today.
uk: На щастя, є інше ядро. У 1991&nbsp;року Лінус Торвальдс розробив сумісне з Unix ядро і назвав його Linux. Спершу воно було невільне, але у 1992&nbsp;році він зробив його  вільною  програмою; поєднання Linux з не зовсім повною системою GNU дало   повну вільну операційну систему. (Звичайно, поєднання було само по собі великою роботою.) Саме завдяки Linux ми можемо сьогодні по справжньому працювати на одній з версій системи GNU.

note: type: Content of: <div><h3>
en: Challenges in our future
uk: Виклики у майбутньому

note: type: Content of: <div><p>
en: We have proved our ability to develop a broad spectrum of free software.  This does not mean we are invincible and unstoppable.  Several challenges make the future of free software uncertain; meeting them will require steadfast effort and endurance, sometimes lasting for years.  It will require the kind of determination that people display when they value their freedom and will not let anyone take it away.
uk: Ми довели, що ми здатні розробляти широкий спектр вільних програм. Це не означає, що ми непереможні і нестримні. Кілька перешкод вносять невизначеність у наше майбутнє; подолання їх потребує непохитної стійкості і наполегливості, іноді протягом довгих років. Це вимагає рішучості, яку виявляють люди, коли вони цінують свою свободу і не дають нікому забрати її.

note: type: Content of: <div><p>
en: The following four sections discuss these challenges.
uk: У наступних чотирьох розділах обговорюються ці виклики.

note: type: Content of: <div><h4>
en: Secret hardware
uk: Секретна апаратура

note: type: Content of: <div><p>
en: Hardware manufacturers increasingly tend to keep hardware specifications secret.  This makes it difficult to write free drivers so that Linux and XFree86 can support new hardware.  We have complete free systems today, but we will not have them tomorrow if we cannot support tomorrow's computers.
uk: У виробників апаратної начинки спостерігається зростаюча тенденція зберігати специфікації обладнання в секреті. Це ускладнює написання вільних драйверів, потрібних для того, щоб Linux і XFree86 могли підтримувати нову апаратуру. Сьогодні у нас є повні вільні системи, але у нас не буде їх завтра, якщо ми не зможемо підтримувати завтрашні комп'ютери.

note: type: Content of: <div><p>
en: There are two ways to cope with this problem.  Programmers can do reverse engineering to figure out how to support the hardware.  The rest of us can choose the hardware that is supported by free software; as our numbers increase, secrecy of specifications will become a self-defeating policy.
uk: Наявні два способи подолання цієї проблеми. Програмісти можуть проводити зворотню розробку, щоб з'ясувати, як підтримувати цю апаратуру. Решта з нас можуть обирати апаратуру, яка підтримується вільними програмами; по міру того, як наші ряди будуть поповнюватися, зберігати специфікації в секреті буде ставати катастрофічно невигідно.

note: type: Content of: <div><h4>
en: Nonfree libraries
uk: Невільні бібліотеки

note: type: Content of: <div><p>
en: A nonfree library that runs on free operating systems acts as a trap for free software developers.  The library's attractive features are the bait; if you use the library, you fall into the trap, because your program cannot usefully be part of a free operating system.  (Strictly speaking, we could include your program, but it won't <em>run</em> with the library missing.)  Even worse, if a program that uses the proprietary library becomes popular, it can lure other unsuspecting programmers into the trap.
uk: Невільна бібліотека, яка працює під управлінням вільних операційних систем, діє як пастка для розробників вільних програм. Привабливі особливості бібліотеки - це приманка, якщо ви користуєтеся бібліотекою, ви потрапляєте в пастку, бо ваша програма не може бути корисною частиною вільної операційної системи. (Строго кажучи, ми могли б приєднати вашу програму, але вона не буде <em>працювати</em>, якщо їй буде бракувати бібліотеки.) Гірше того: якщо програма, яка користується невільною бібліотекою, стає популярною, вона може заманити в пастку інших нічого не підозрюючих програмістів.

note: type: Content of: <div><p>
en: The first instance of this problem was the Motif toolkit, back in the 80s.  Although there were as yet no free operating systems, it was clear what problem Motif would cause for them later on.  The GNU Project responded in two ways: by asking individual free software projects to support the free X Toolkit widgets as well as Motif, and by asking for someone to write a free replacement for Motif.  The job took many years; LessTif, developed by the Hungry Programmers, became powerful enough to support most Motif applications only in 1997.
uk: Першим випадком цієї проблеми стала бібліотека Motif, ще у вісімдесятих. Хоча вільних операційних систем ще не існувало, було ясно, якою проблемою стане для них Motif згодом. Проект GNU відповів двома заходами: він просив окремих розробників вільних програм підтримувати вільні бібліотеки елементів управління X, а не тільки Motif, і просив знайти кого-небудь, хто написав би вільну заміну Motif. Робота зайняла багато років; Lesstif, розроблена групою &ldquo;Голодні програмісти&rdquo;, стала достатньо ефективною, щоб підтримувати більшість додатків Motif, тільки в&nbsp;1997&nbsp;році.

note: type: Content of: <div><p>
en: Between 1996 and 1998, another nonfree <abbr title="Graphical User Interface">GUI</abbr> toolkit library, called Qt, was used in a substantial collection of free software, the desktop <abbr title="K Desktop Environment">KDE</abbr>.
uk: Між 1996 і 1998&nbsp;роками інша невільна бібліотека графічного інтерфейсу користувача, названа Qt, застосовувалася для значного масиву вільних програм у графічному середовищі <abbr title="K Desktop Environment">KDE</abbr>.

note: type: Content of: <div><p>
en: Free GNU/Linux systems were unable to use KDE, because we could not use the library.  However, some commercial distributors of GNU/Linux systems who were not strict about sticking with free software added KDE to their systems&mdash;producing a system with more capabilities, but less freedom.  The KDE group was actively encouraging more programmers to use Qt, and millions of new &ldquo;Linux users&rdquo; had never been exposed to the idea that there was a problem in this.  The situation appeared grim.
uk: Вільні системи GNU/Linux були не в змозі користуватися KDE, тому що ми не могли користуватися цією бібліотекою. Однак деякі комерційні постачальники систем GNU/Linux, які не дотримувалися вільних програм суворо, додавали KDE свої системи&nbsp;&nbsp; отримуючи систему з підвищеними можливостями, але із зниженою свободою. Група KDE активно заохочувала інших програмістів застосовувати Qt, і мільйони нових користувачів Linux ніколи не осявала думка, що тут є якась проблема. Становище було дуже сумним.

note: type: Content of: <div><p>
en: The free software community responded to the problem in two ways: GNOME and Harmony.
uk: Спільнота вільного програмного забезпечення відповіло на проблему двомазаходами: середовищем GNOME і бібліотекою Harmony.

note: type: Content of: <div><p>
en: GNOME, the GNU Network Object Model Environment, is GNU's desktop project.  Started in 1997 by Miguel de Icaza, and developed with the support of Red Hat Software, GNOME set out to provide similar desktop facilities, but using free software exclusively.  It has technical advantages as well, such as supporting a variety of languages, not just C++.  But its main purpose was freedom: not to require the use of any nonfree software.
uk: GNOME, Мережеве об'єктне модельне середовище GNU - проект графічного середовища GNU. Започаткований у 1997 році Мігелем де Іказа і підтриманий Red Hat Software GNOME поклав собі за мету надати схожі засоби графічного середовища, але з застосуванням виключно вільних програм. У нього є і технічні переваги, такі, як підтримка кількох мов, а не тільки Сі++. Але головним його призначенням була свобода: не потрібно було користуватися жодними невільними програмами.

note: type: Content of: <div><p>
en: Harmony is a compatible replacement library, designed to make it possible to run KDE software without using Qt.
uk: Harmony - сумісна бібліотека для заміни, спроектована для того, аби було можливо виконувати програми KDE без Qt.

note: type: Content of: <div><p>
en: How will we respond to the next tempting nonfree library? Will the whole community understand the need to stay out of the trap? Or will many of us give up freedom for convenience, and produce a major problem? Our future depends on our philosophy.
uk: Як ми відповімо на таку спокусливу невільну бібліотеку? Чи буде уся громада розуміти необхідність уникати пастки, чи багато з нас проміняє свободу на зручність і породять серйозну проблему? Наше майбутнє залежить від нашої філософії.

note: type: Content of: <div><h4>
en: Software patents
uk: Патенти на програми

note: type: Content of: <div><p>
en: There are ways to cope with patents: we can search for evidence that a patent is invalid, and we can look for alternative ways to do a job.  But each of these methods works only sometimes; when both fail, a patent may force all free software to lack some feature that users want.  After a long wait, the patents expire, but what will we do until then?
uk: Наявні два способи боротьби з патентами: можна віднайти докази того, що патент недійсний або можна шукати альтернативні способи вирішення завдання. Але кожен з цих методів працює тільки іноді; коли не допомагає ні те, ні інше, патент може примусити всі вільні програми миритися з відсутністю якоїсь особливості, яку хочуть користувачі. Через певний час дія патентів мине, але що нам робити до цього?

note: type: Content of: <div><p>
en: Those of us who value free software for freedom's sake will stay with free software anyway.  We will manage to get work done without the patented features.  But those who value free software because they expect it to be technically superior are likely to call it a failure when a patent holds it back.  Thus, while it is useful to talk about the practical effectiveness of the &ldquo;bazaar&rdquo; model of development, and the reliability and power of some free software, we must not stop there.  We must talk about freedom and principle.
uk: Ті з нас, хто цінує вільні програми заради свободи, все одно залишаться з вільними програмами. При виконанні роботи ми будемо обходитися без запатентованих особливостей. Але люди, які цінують вільні програми тому, що очікують від них технічної переваги, ймовірно, скажуть, що програми не виправдали сподівань, коли патент затримає їх розвиток. Таким чином, хоча корисно говорити про практичну ефективність &ldquo; базарної&rdquo; схеми розробки, надійність і ефективність якихось вільних програм, ми не повинні на цьому зупинятися. Ми повинні говорити про свободу і принципи.

note: type: Content of: <div><h4>
en: Free documentation
uk: Вільна документація

note: type: Content of: <div><p>
en: The biggest deficiency in our free operating systems is not in the software&mdash;it is the lack of good free manuals that we can include in our systems.  Documentation is an essential part of any software package; when an important free software package does not come with a good free manual, that is a major gap.  We have many such gaps today.
uk: Найбільший дефіцит, який відчувають наші вільні операційні системи, полягає не в програмах&nbsp;&mdash; він полягає в нестачі хороших вільних посібників, які ми можемо включати в свої системи. Документація&nbsp;&nbsp; істотна частина будь-якого пакета програм; коли у важливого пакету програм немає хорошого вільного посібника, це серйозну упущення. Сьогодні у нас багато таких прогалин.

note: type: Content of: <div><p>
en: Free documentation, like free software, is a matter of freedom, not price.  The criterion for a free manual is pretty much the same as for free software: it is a matter of giving all users certain freedoms.  Redistribution (including commercial sale) must be permitted, online and on paper, so that the manual can accompany every copy of the program.
uk: Вільна документація, як і вільні програми, відрізняється свободою, а не вартістю. Критерій свободи посібника майже збігається з критерієм свободи програми: це питання надання всім користувачам певних свобод. Поширення (в тому числі комерційний продаж) повинне бути дозволено, в електронному вигляді та на папері, щоб посібник міг супроводжувати кожну копію програми.

note: type: Content of: <div><p>
en: Permission for modification is crucial too.  As a general rule, I don't believe that it is essential for people to have permission to modify all sorts of articles and books.  For example, I don't think you or I are obliged to give permission to modify articles like this one, which describe our actions and our views.
uk: Дозвіл вносити зміни також життєво важливий. Взагалі я не вважаю, що важливо, щоб людям було дозволено змінювати будь-якого роду статті і книги. Наприклад, я не думаю, що ви або я зобов'язані давати дозвіл змінювати такі статті, як ця, що описує наші дії і наші погляди.

note: type: Content of: <div><p>
en: But there is a particular reason why the freedom to modify is crucial for documentation for free software.  When people exercise their right to modify the software, and add or change its features, if they are conscientious they will change the manual, too&mdash;so they can provide accurate and usable documentation with the modified program.  A nonfree manual, which does not allow programmers to be conscientious and finish the job, does not fill our community's needs.
uk: Але є окрема причина, по якій свобода зміни критична для документації вільних програм. Коли люди здійснюють своє право змінювати програми і додають або змінюють її особливості, якщо вони свідомі, то вони будуть змінювати також посібники, щоб надати зміненій програмі точну і корисну документацію. Невільний посібник, який не дозволяє програмістам бути свідомими і виконати роботу до кінця, не відповідає потребам нашої спільноти.

note: type: Content of: <div><p>
en: Some kinds of limits on how modifications are done pose no problem.  For example, requirements to preserve the original author's copyright notice, the distribution terms, or the list of authors, are OK.  It is also no problem to require modified versions to include notice that they were modified, even to have entire sections that may not be deleted or changed, as long as these sections deal with nontechnical topics.  These kinds of restrictions are not a problem because they don't stop the conscientious programmer from adapting the manual to fit the modified program.  In other words, they don't block the free software community from making full use of the manual.
uk: Деякого роду обмеження на те, як вносяться зміни, не становлять проблеми. Наприклад, вимоги зберігати зауваження про авторські права первісного автора, умови розповсюдження або список авторів цілком допустимі. Також не становить проблеми вимога включати у змінені  версії зауваження про те, що вони були змінені, і навіть вимога про збереження цілих розділів в незмінному вигляді (до тих пір, поки ці розділи присвячені нетехнічним питанням). Такого роду обмеження не становлять  проблеми, тому що вони не заважають свідомому програмісту допрацьовувати посібник у відповідності із змінами в програмі. Іншими словами, вони не перешкоджають спільноті вільного програмного забезпечення користуватися посібником у повному обсязі.

note: type: Content of: <div><p>
en: However, it must be possible to modify all the <em>technical</em> content of the manual, and then distribute the result in all the usual media, through all the usual channels; otherwise, the restrictions do obstruct the community, the manual is not free, and we need another manual.
uk: Однак повинна бути можливість змінювати увесь <em>технічний</em> вміст посібника, а потім поширювати результат на всіх звичайних носіях по всім звичайним каналам; в іншому випадку такі обмеження заважають нашій спільноті, бо посібник не вільний і нам потрібно інший посібник.

note: type: Content of: <div><p>
en: Will free software developers have the awareness and determination to produce a full spectrum of free manuals? Once again, our future depends on philosophy.
uk: Чи вистачить у розробників вільних програм обізнаності та рішучості на те, щоб створити увесь спектр вільних посібників? У цьому випадку наше майбутнє знову залежить від філософії.

note: type: Content of: <div><h3>
en: We must talk about freedom
uk: Ми повинні говорити про свободу

note: type: Content of: <div><p>
en: The good consequences of this are evident: more interest in developing free software, more customers for free software businesses, and more ability to encourage companies to develop commercial free software instead of proprietary software products.
uk: Добрі наслідки цього очевидні: зростання інтересу до розвитку вільних програм, числа клієнтів підприємств, що займаються вільними програмами, підвищення можливості заохочення компаній до розробки комерційних вільних програм замість невільних програмних продуктів.

note: type: Content of: <div><p>
en: But interest in the software is growing faster than awareness of the philosophy it is based on, and this leads to trouble.  Our ability to meet the challenges and threats described above depends on the will to stand firm for freedom.  To make sure our community has this will, we need to spread the idea to the new users as they come into the community.
uk: Але інтерес до програм зростає швидше, ніж популярність філософії, на якій вони ґрунтуються, а це веде до неприємностей. Наша здатність відповідати на труднощі та загрози, описані вище, залежить від нашої волі твердо стояти за свободу. Щоб гарантувати, що у нашого громади буде така воля, нам потрібно передавати цю думку новим користувачам по мірі того, як вони вступають у нашу громаду.

note: type: Content of: <div><p>
en: But we are failing to do so: the efforts to attract new users into our community are far outstripping the efforts to teach them the civics of our community.  We need to do both, and we need to keep the two efforts in balance.
uk: Але нам це не вдається: роботи по залученню нових користувачів у нашій  громаді набагато випереджають роботи по навчанню їх цивільним нормам нашої спільноти. Нам потрібно робити і те, і інше, дотримуючись балансу між цими двома   видами діяльності.

note: type: Content of: <div><h3>
en: &ldquo;Open Source&rdquo;
uk: &ldquo;Відкритий вихідний код&rdquo;

note: type: Content of: <div><p>
en: Teaching new users about freedom became more difficult in 1998, when a part of the community decided to stop using the term &ldquo;free software&rdquo; and say &ldquo;open source software&rdquo; instead.
uk: Розповідати новим користувачам про свободу стало важче у 1998 році, коли частина спільноти вирішила припинити користуватися терміном „вільна програма“ та замість цього говорити „програма з відкритим вихідним кодом“.

note: type: Content of: <div><p>
en: Some who favored this term aimed to avoid the confusion of &ldquo;free&rdquo; with &ldquo;gratis&rdquo;&mdash;a valid goal.  Others, however, aimed to set aside the spirit of principle that had motivated the free software movement and the GNU Project, and to appeal instead to executives and business users, many of whom hold an ideology that places profit above freedom, above community, above principle.  Thus, the rhetoric of &ldquo;open source&rdquo; focuses on the potential to make high-quality, powerful software, but shuns the ideas of freedom, community, and principle.
uk: Деякі з тих, хто виступав за цей термін, прагнули уникнути плутанини між &ldquo;вільним&rdquo; і &ldquo;безкоштовним&rdquo;&nbsp;&mdash; це була розумна мета. Однак інші прагнули залишити в стороні дух принципів, які мотивували рух за вільне програмне забезпечення і проект GNU, і апелювати замість цього до керівників та підприємствам, багато з яких дотримувалися ідеології, яка ставить вигоду вище свободи, вище єдності, вище принциповості. Таким чином, аргументація &ldquo;відкритого вихідного коду&rdquo; зосереджена на можливості отримання високоякісних ефективних програм, але обходить стороною ідеї волі, єдності і принциповості.

note: type: Content of: <div><p>
en: The &ldquo;Linux&rdquo; magazines are a clear example of this&mdash;they are filled with advertisements for proprietary software that works with GNU/Linux.  When the next Motif or Qt appears, will these magazines warn programmers to stay away from it, or will they run ads for it?
uk: Журнали про &ldquo;Linux&rdquo;&nbsp;&nbsp; яскравий приклад такого підходу: вони повні реклами невільних програм, що працюють під GNU/Linux. Коли з'явиться наступний Motif або Qt, чи будуть ці журнали застерігати програмістів від нього або вони будуть його рекламувати?

note: type: Content of: <div><p>
en: The support of business can contribute to the community in many ways; all else being equal, it is useful.  But winning their support by speaking even less about freedom and principle can be disastrous; it makes the previous imbalance between outreach and civics education even worse.
uk: Підтримка підприємництва може збагачувати нашу громаду з різних сторін; при інших рівних умовах вона корисна. Але якщо завойовувати їх підтримку, кажучи ще менше про свободу і принципи, це може призвести до катастрофи; це ще більше посилює дисбаланс між популярністю і цивільним вихованням.

note: type: Content of: <div><h3>
en: Try!
uk: Спробуйте!

note: type: Content of: <div><p>
en: Yoda's aphorism (&ldquo;There is no &lsquo;try&rsquo;&rdquo;) sounds neat, but it doesn't work for me.  I have done most of my work while anxious about whether I could do the job, and unsure that it would be enough to achieve the goal if I did.  But I tried anyway, because there was no one but me between the enemy and my city.  Surprising myself, I have sometimes succeeded.
uk: Афоризм Йоди (&ldquo;&lsquo;Спроб&rsquo; не буває&rdquo;) звучить добре, але для мене він не підходить. Коли я робив свою роботу, я майже завжди турбувався, чи зможу я її виконати, і я не знав напевно, чи буде достатньо для досягнення цілі, якщо я завершу цю роботу. Але я все одно намагався, тому що між ворогом і моїм містом не було нікого, крім мене. На мій  власний подив дещо мені вдавалося.

note: type: Content of: <div><p>
en: Sometimes I failed; some of my cities have fallen.  Then I found another threatened city, and got ready for another battle.  Over time, I've learned to look for threats and put myself between them and my city, calling on other hackers to come and join me.
uk: Дещо мені не вдавалося; деякі з моїх міст впали. Тоді я знаходив інше оточене місто і готувався до іншої битви. З часом я привчився шукати загрози і ставити себе між ними і моїм містом, закликаючи інших хакерів встати поруч зі мною.

note: type: Content of: <div><p>
en: Nowadays, often I'm not the only one.  It is a relief and a joy when I see a regiment of hackers digging in to hold the line, and I realize, this city may survive&mdash;for now.  But the dangers are greater each year, and now Microsoft has explicitly targeted our community.  We can't take the future of freedom for granted.  Don't take it for granted! If you want to keep your freedom, you must be prepared to defend it.
uk: Сьогодні я часто не самотній. З радістю і полегшенням я бачу ряди хакерів, які окопуються, щоб тримати лінію оборони, і я усвідомлюю, що це місто, можливо, витримає облогу&nbsp;&nbsp; на цей раз. Але небезпеки ростуть з кожним роком і вже компанія Microsoft відкрито бореться проти нашої громади. Ми не можемо думати, що майбутнє свободи забезпечено. Не думайте так! Якщо ви хочете зберегти свою свободу, ви повинні бути готові захищати її.

note: type: Content of: <div><div><p>
en: Please send general FSF &amp; GNU inquiries to <a href="mailto:gnu@gnu.org">&lt;gnu@gnu.org&gt;</a>.  There are also <a href="/contact/">other ways to contact</a> the FSF.  Broken links and other corrections or suggestions can be sent to <a href="mailto:webmasters@gnu.org">&lt;webmasters@gnu.org&gt;</a>.
uk: Будь ласка, надсилайте загальні запити фонду та GNU за адресою <a href="mailto:gnu@gnu.org">&lt;gnu@gnu.org&gt;</a>. Наявні також <a href="/contact/">інші способи зв'язку</a> з фондом. Звіти про непрацюючі посилання і інші виправлення чи пропозиції можна надсилати за адресою <a href="mailto:webmasters@gnu.org">&lt;webmasters@gnu.org&gt;</a>.

note: type: Content of: <div><p>
en: This page is licensed under a <a rel="license" href="http://creativecommons.org/licenses/by-nd/4.0/">Creative Commons Attribution-NoDerivatives 4.0 International License</a>.
uk: Ця сторінка доступна на умовах <a rel="license" href="http://creativecommons.org/licenses/by-nd/4.0/deed.uk"> ліцензії Creative Commons Attribution-NoDerivatives 4.0 International (<em>Із зазначенням авторства — Без похідних творів 4.0 Міжнародна</em>)</a>.

note: TRANSLATORS: Use space (SPC) as msgstr if you don't want credits. type: Content of: <div><div>
en: *GNUN-SLOT: TRANSLATOR'S CREDITS*
uk: Підтримка українського перекладу: Андрій Бандура (andriykopanytsia@gmail.com)

note: timestamp start type: Content of: <div><p>
en: Updated:
uk: Оновлено:
