philosophy/shouldbefree.html - en to fi translation catalogue (144 entries)

note: type: Content of: <title>
en: Why Software Should Be Free - GNU Project - Free Software Foundation
fi: Miksi ohjelmistojen pitäisi olla vapaita - GNU-projekti - Free Software Foundation

note: type: Content of: <div><h2>
en: Why Software Should Be Free
fi: Miksi ohjelmistojen pitäisi olla vapaita

note: type: Content of: <div><p>
en: The existence of software inevitably raises the question of how decisions about its use should be made.  For example, suppose one individual who has a copy of a program meets another who would like a copy.  It is possible for them to copy the program; who should decide whether this is done? The individuals involved? Or another party, called the &ldquo;owner&rdquo;?
fi: Ohjelmistojen olemassaolo nostaa väistämättä esiin ongelman siitä, miten niiden käytöstä tulisi päättää. Oletetaan esimerkiksi, että jollakulla on kopio ohjelmistosta ja että hän tapaa jonkun toisen, joka myös haluaisi kopion. Oletetaan lisäksi, että he pystyisivät lisäkopion tekemään. Kenen tulisi päättää, tehdäänkö kopio? Kyseisten henkilöiden? Vai jonkun muun osapuolen, vaikkapa "omistajan"?

note: type: Content of: <div><p>
en: Software developers typically consider these questions on the assumption that the criterion for the answer is to maximize developers' profits. The political power of business has led to the government adoption of both this criterion and the answer proposed by the developers: that the program has an owner, typically a corporation associated with its development.
fi: Ohjelmistojen kehittäjät tarkastelevat yleensä ongelmaa silmämääränään kriteeri, jonka mukaan kysymys on ratkaistava niin, että ohjelmistojen kehittäjien voitto maksimoituu. Yritysten poliittinen vaikutusvalta on johtanut siihen että hallitukset ovat hyväksyneet tämän kriteerin ja ohjelmistojen kehittäjien näkemyksen kriteerin täyttämisestä: ohjelmalla on omistaja, yleensä yhtiö, jolla on jotakin tekemistä ohjelmiston kehittämisen kanssa.

note: type: Content of: <div><p>
en: I would like to consider the same question using a different criterion: the prosperity and freedom of the public in general.
fi: Haluaisin tarkastella tätä ongelmaa käyttäen toisenlaista kriteeriä: koko suuren yleisön hyvinvointia ja vapautta.

note: type: Content of: <div><p>
en: This answer cannot be decided by current law&mdash;the law should conform to ethics, not the other way around.  Nor does current practice decide this question, although it may suggest possible answers.  The only way to judge is to see who is helped and who is hurt by recognizing owners of software, why, and how much.  In other words, we should perform a cost-benefit analysis on behalf of society as a whole, taking account of individual freedom as well as production of material goods.
fi: Ongelmaa ei voida ratkaista vetoamalla nykyiseen lainsäädäntöön – lain pitäisi seurata etiikkaa, eikä päinvastoin. Myöskään nykyinen käytäntö ei ratkaise ongelmaa, vaikkakin käytännöt voivat antaa viitteitä mahdollisiin ratkaisuihin. Voimme ratkaista ongelman vain tarkastelemalla kuka hyötyy ja kuka kärsii, jos ohjelmistoilla katsotaan olevan omistajia. Kuka hyötyy, kuka kärsii, miksi ja miten paljon. Pitää toisin sanoen tehdä panos-tuotos-analyysi koko yhteiskunnan näkökulmasta, pitäen mielessä yhtä aikaa yksilön vapaus ja hyödykkeiden tuotanto.

note: type: Content of: <div><p>
en: In this essay, I will describe the effects of having owners, and show that the results are detrimental.  My conclusion is that programmers have the duty to encourage others to share, redistribute, study, and improve the software we write: in other words, to write <a href="/philosophy/free-sw.html">&ldquo;free&rdquo; software</a>.<a href="#f1">(1)</a>
fi: Kuvaan tässä kirjoituksessa ohjelmistojen omistajuuden vaikutuksia ja osoitan, että vaikutukset ovat haitallisia. Johtopäätökseni on, että me ohjelmoijat olemme velvollisia kannustamaan luomiemme ohjelmistojen jakamista, tutkimista ja kehittämistä: toisin sanoen, meillä on velvollisuus luoda <a href="/philosophy/free-sw.html">vapaita ohjelmistoja</a>.<a href="#f1">(1)</a>

note: type: Content of: <div><h3>
en: How Owners Justify Their Power
fi: Omistajien esittämä oikeutus vallalleen

note: type: Content of: <div><p>
en: Those who benefit from the current system where programs are property offer two arguments in support of their claims to own programs: the emotional argument and the economic argument.
fi: Nykyisestä omistajuuteen perustuvasta järjestelmästä hyötyvät osapuolet ovat esittäneet kaksi argumenttia, jotka tukevat heidän omistusvaadettaan: tunteellisen argumentin ja taloudellisen argumentin.

note: type: Content of: <div><p>
en: The emotional argument goes like this: &ldquo;I put my sweat, my heart, my soul into this program.  It comes from <em>me</em>, it's <em>mine</em>!&rdquo;
fi: Tunteellinen perustelu kuuluu: "Tein ohjelman hiki otsalla, koko sydämelläni ja sielullani. Se syntyi <em>minusta</em>, se on <em>minun</em>!"

note: type: Content of: <div><p>
en: This argument does not require serious refutation.  The feeling of attachment is one that programmers can cultivate when it suits them; it is not inevitable.  Consider, for example, how willingly the same programmers usually sign over all rights to a large corporation for a salary; the emotional attachment mysteriously vanishes.  By contrast, consider the great artists and artisans of medieval times, who didn't even sign their names to their work.  To them, the name of the artist was not important.  What mattered was that the work was done&mdash;and the purpose it would serve.  This view prevailed for hundreds of years.
fi: Tämä argumetti ei kaipaa vakavaa kumoamista. Kiintyminen ohjelmistoon on tunne, jota ohjelmoijat elättelevät ja kasvattavat kun se heille sopii, se ei ole välttämätön reaktio. Ajatellaanpa vaikka miten halukkaasti samat ohjelmoijat luovuttavat kaikki oikeutensa jollekin yhtiölle palkkaa vastaan; tunteellinen kiintymys katoaa salaperäisesti. Tai ajatellaan vertailun vuoksi keskiajan suuria taiteilijoita ja käsityöläisiä, jotka eivät edes signeeranneet mestaritöitään. Heille taiteilijan nimi ei ollut merkityksellinen. Tärkeää oli teoksen tekeminen – ja teoksen tehtävä. Tämä näkemys oli vallalla vuosisatoja.

note: type: Content of: <div><p>
en: The economic argument goes like this: &ldquo;I want to get rich (usually described inaccurately as &lsquo;making a living&rsquo;), and if you don't allow me to get rich by programming, then I won't program.  Everyone else is like me, so nobody will ever program.  And then you'll be stuck with no programs at all!&rdquo; This threat is usually veiled as friendly advice from the wise.
fi: Taloudellinen perustelu kuuluu: "Haluan rikastua (usein tätä kuvataan epätarkasti myös ‘elannon hankkimiseksi’) ja jos en saa rikastua ohjelmoimalla, niin en ohjelmoi ollenkaan. Kaikki ovat samaa mieltä kanssani, joten pian kukaan ei enää ohjelmoi. Ja sitten kenelläkään ei ole enää ohjelmistoja!" Tämä uhkaus naamioidaan usein ystävälliseksi ja viisaaksi neuvoksi.

note: type: Content of: <div><p>
en: I'll explain later why this threat is a bluff.  First I want to address an implicit assumption that is more visible in another formulation of the argument.
fi: Selitän myöhemmin, miksi tämä uhkaus on hämäystä. Haluan ensin tarttua erääseen sisäänrakennettuun oletukseen, joka käy paremmin ilmi taloudellisen perustelun toisenlaisesta muotoilusta.

note: type: Content of: <div><p>
en: This formulation starts by comparing the social utility of a proprietary program with that of no program, and then concludes that proprietary software development is, on the whole, beneficial, and should be encouraged.  The fallacy here is in comparing only two outcomes&mdash;proprietary software versus no software&mdash;and assuming there are no other possibilities.
fi: Tämä muotoilu alkaa vertailulla, jossa omistajien hallinnoimien ohjelmistojen yhteiskunnallisia etuja verrataan tilanteeseen, jossa ohjelmistoja ei ole lainkaan. Johtopäätös on tietenkin, että omistettujen ohjelmistojen kehittäminen on yleensä hyödyllistä ja tukemisen arvoista. Argumentti on kuitenkin virheellinen, koska se perustuu oletukseen vain kahdesta mahdollisesta vaihtoehdosta – omistettuja ohjelmistoja tai ei ohjelmistoja ollenkaan.

note: type: Content of: <div><p>
en: Given a system of software copyright, software development is usually linked with the existence of an owner who controls the software's use.  As long as this linkage exists, we are often faced with the choice of proprietary software or none.  However, this linkage is not inherent or inevitable; it is a consequence of the specific social/legal policy decision that we are questioning: the decision to have owners.  To formulate the choice as between proprietary software versus no software is begging the question.
fi: Järjestelmässä, jossa tunnustetaan immateriaalisia, intellektuaalisia omaisuuksia, ohjelmistot liitetään yleensä omistajaan, joka päättää ohjelmiston käytöstä. Niin kauan kun tämä yhteys on olemassa, joudumme usein valitsemaan epävapaan ohjelmiston ja ohjelmistottomuuden välillä. Tämä yhteys ei kuitenkaan ole välttämätön eikä sisäsyntyinen, vaan juuri kyseenalaistamamme yhteiskunnallisen ja poliittisen päätöksen – päätöksen, jonka mukaan ohjelmistoilla on omistaja – seuraus. Jos ongelma esitetään valintana epävapaiden ohjelmistojen ja ohjelmistottomuuden välillä, on koko ongelma ohitettu.

note: type: Content of: <div><h3>
en: The Argument against Having Owners
fi: Omistajuuden vastainen argumentti

note: type: Content of: <div><p>
en: The question at hand is, &ldquo;Should development of software be linked with having owners to restrict the use of it?&rdquo;
fi: Tarkastelemme kysymystä: "Pitäisikö ohjelmistojen kehittämisen liittyä omistajiin, jotka rajoittavat ohjelmiston käyttöä?"

note: type: Content of: <div><p>
en: In order to decide this, we have to judge the effect on society of each of those two activities <em>independently</em>: the effect of developing the software (regardless of its terms of distribution), and the effect of restricting its use (assuming the software has been developed).  If one of these activities is helpful and the other is harmful, we would be better off dropping the linkage and doing only the helpful one.
fi: Vastataksemme kysymykseen meidän on tarkastaltava näitä kahtaa asiaa ja niiden vaikutusta yhteiskuntaan toisistaan Vastataksemme kysymykseen meidän on tarkastaltava näitä kahtaa asiaa ja niiden vaikutusta yhteiskuntaan toisistaan <em>riippumatta</em>: toisaalta ohjelmistojen kehittämisen vaikutuksia (riippumatta ohjelmistojen jakelun tavasta) ja toisaalta ohjelmistojen käytön rajoittamisen vaikutuksia (oletuksena, että ohjelmisto on jo kehitetty). Jos toisella näistä on hyödyllisiä ja toisella haitallisia vaikutuksia, olisi parasta lopettaa niiden liittäminen toisiinsa ja harrastaa vain tuota hyödyllistä toimintaa.

note: type: Content of: <div><p>
en: To put it another way, if restricting the distribution of a program already developed is harmful to society overall, then an ethical software developer will reject the option of doing so.
fi: Toisin sanoen, jos jo olemassaolevan ohjelmiston jakelun rajoittaminen on suuren yleisön kannalta vahingollista, niin eettisesti ajatteleva ohjelmistojen kehittäjä hylkää mahdollisuutensa rajoittaa ohjelmiston levittämistä.

note: type: Content of: <div><p>
en: To determine the effect of restricting sharing, we need to compare the value to society of a restricted (i.e., proprietary) program with that of the same program, available to everyone.  This means comparing two possible worlds.
fi: Jotta voisimme arvioida rajoittamisen seurauksia, meidän on verrattava toisiinsa saman ohjelmiston rajoitetun (eli omistetun) ja vapaan (eli kaikkien saatavissa olevan) version yhteiskunnallista arvoa. Vertaamme siis toisiinsa kahta mahdollista maailmaa.

note: type: Content of: <div><p>
en: This analysis also addresses the simple counterargument sometimes made that &ldquo;the benefit to the neighbor of giving him or her a copy of a program is cancelled by the harm done to the owner.&rdquo; This counterargument assumes that the harm and the benefit are equal in magnitude.  The analysis involves comparing these magnitudes, and shows that the benefit is much greater.
fi: Tällainen arviointi vastaa myös siihen toisinaan esitettyyn yksinkertaiseen vasta-argumenttiin, jonka mukaan "se hyöty, jonka uusi käyttäjä saa ohjelmiston kopiosta vastaa sitä haittaa, jonka kopion tekeminen aiheuttaa ohjelmiston omistajalle." Tämä vasta-argumentti olettaa, että hyöty ja haitta ovat yhtä suuret. Arviossa vertaamme hyödyn ja haitan määrää ja osoitamme, että hyöty on paljon suurempi.

note: type: Content of: <div><p>
en: To elucidate this argument, let's apply it in another area: road construction.
fi: Havainnollisuuden vuoksi argumenttia voidaan soveltaa toisella alueella: tienrakennuksessa.

note: type: Content of: <div><p>
en: It would be possible to fund the construction of all roads with tolls. This would entail having toll booths at all street corners.  Such a system would provide a great incentive to improve roads.  It would also have the virtue of causing the users of any given road to pay for that road.  However, a toll booth is an artificial obstruction to smooth driving&mdash;artificial, because it is not a consequence of how roads or cars work.
fi: Kaikkien teiden rakentaminen olisi mahdollista rahoittaa tullimaksuilla. Tämä edellyttäisi, että jokaisessa kadunkulmassa olisi maksun perintää varten tullikoppi. Tällainen järjestelmä houkuttelisi mitä suuremmassa määrin teiden parantamiseen. Sen etuna olisi myös, että tietyn tien käyttäjät maksaisivat juuri tuon tien. Tullimaksun maksaminen on kuitenkin keinotekoinen este joustavalle ajamiselle – keinotekoinen siinä mielessä, että se ei seuraa autojen tai teiden toimintatavasta.

note: type: Content of: <div><p>
en: Comparing free roads and toll roads by their usefulness, we find that (all else being equal) roads without toll booths are cheaper to construct, cheaper to run, safer, and more efficient to use.<a href="#f2">(2)</a> In a poor country, tolls may make the roads unavailable to many citizens.  The roads without toll booths thus offer more benefit to society at less cost; they are preferable for society.  Therefore, society should choose to fund roads in another way, not by means of toll booths.  Use of roads, once built, should be free.
fi: Jos verrataan vapaiden ja tullimaksullisten teiden käyttöarvoa, huomataan, että teitä, joilla ei ole tullikoppeja on halvempi rakentaa ja ylläpitää, ne ovat turvallisempia ja tehokkaampia käyttää. <a href="#f2">(2)</a> Köyhässä maassa tullimaksut voivat tehdä tienkäytöstä liian kalliin joillekin kansalaisille. Tullimaksuttomat ja –kopittomat tiet siis tarjoavat yhteisölle suuremman hyödyn pienemmillä kustannuksilla. Vapaat tiet ovat yhteiskunnan kannalta parempia. Tästä syystä yhteiskunnan tulisi rahoittaa teiden rakentaminen jollakin muulla tavalla kuin tullimaksuilla. Rakennettujen teiden käytön tulisi olla vapaata.

note: type: Content of: <div><p>
en: When the advocates of toll booths propose them as <em>merely</em> a way of raising funds, they distort the choice that is available.  Toll booths do raise funds, but they do something else as well: in effect, they degrade the road.  The toll road is not as good as the free road; giving us more or technically superior roads may not be an improvement if this means substituting toll roads for free roads.
fi: Kun tullimaksujen kannattajat esittävät ratkaisunsa vain rahan keräämisen tapana, he vääristävät valintatilannetta. Tullikopit keräävät rahaa, mutta niillä on muitakin vaikutuksia: ne huonontavat tietä. Tullimaksullinen tie ei ole yhtä hyvä kuin vapaa tie, eikä teknisesti parempien teiden rakentaminen välttämättä ole parannus, jos se tarkoittaa samalla vapaiden teiden korvautumista maksullisilla teillä.

note: type: Content of: <div><p>
en: Of course, the construction of a free road does cost money, which the public must somehow pay.  However, this does not imply the inevitability of toll booths.  We who must in either case pay will get more value for our money by buying a free road.
fi: Vapaan tien rakentaminen vaatii tietenkin rahoitusta, joka yleisön on jotenkin järjestettävä. Tästä ei kuitenkaan seuraa tullimaksujen välttämättömyyttä. Me, jotka tien joka tapauksessa maksamme, saamme rahallemme enemmän vastinetta rakentamalla vapaan tien.

note: type: Content of: <div><p>
en: I am not saying that a toll road is worse than no road at all.  That would be true if the toll were so great that hardly anyone used the road&mdash;but this is an unlikely policy for a toll collector.  However, as long as the toll booths cause significant waste and inconvenience, it is better to raise the funds in a less obstructive fashion.
fi: En tarkoita, että maksullinen tie olisi huonompi kuin ei tietä laisinkaan. Näin olisi vain, jos maksu olisi niin korkea, että tuskin kukaan käyttäisi tietä – tullien kerääjä ei todennäköisesti koskaan toimisi näin. Joka tapauksessa niin kauan kuin maksujen kerääminen tullikopeilla aiheuttaa huomattavaa haaskausta ja epämukavuutta, on parempi kerätä rahat vähemmän haitallisella tavalla.

note: type: Content of: <div><p>
en: To apply the same argument to software development, I will now show that having &ldquo;toll booths&rdquo; for useful software programs costs society dearly: it makes the programs more expensive to construct, more expensive to distribute, and less satisfying and efficient to use.  It will follow that program construction should be encouraged in some other way.  Then I will go on to explain other methods of encouraging and (to the extent actually necessary) funding software development.
fi: Käyttääkseni samaa argumenttia ohjelmistojen kehittämisen kohdalla, tulen seuraavassa osoittamaan, että ohjelmistojen käyttämisen "tullikopit" tulevat yhteiskunnalle hyvin kalliiksi: maksullisuus tekee ohjelmistojen kehittämisestä ja jakelemisesta kalliimpaa ja niiden käytöstä tehottomampaa ja epämukavampaa. Johtopäätös on, että ohjelmistojen kehittämistä tulisi kannustaa jollakin muulla tavalla. Lopuksi kuvailen muita tapoja kannustaa (ja jos välttämätöntä) rahoittaa ohjelmistojen kehittämistä.

note: type: Content of: <div><h4>
en: The Harm Done by Obstructing Software
fi: Ohjelmistojen vapauden estämisen aiheuttama vahinko

note: type: Content of: <div><p>
en: Consider for a moment that a program has been developed, and any necessary payments for its development have been made; now society must choose either to make it proprietary or allow free sharing and use.  Assume that the existence of the program and its availability is a desirable thing.<a href="#f3">(3)</a>
fi: Kuvitellaan, että ohjelmisto on kehitetty ja kaikki sen kehittämiseen liittyvät kustannukset on maksettu; yhteiskunnan pitää nyt päättää, tehdäänkö ohjelmistosta jonkun omaisuutta vai sallitaanko sen vapaa käyttö ja jakaminen. Oletetaan lisäksi, että ohjelmiston olemassaolo ja sen saatavavuus ovat toivottavia. <a href="#f3">(3)</a>

note: type: Content of: <div><p>
en: Restrictions on the distribution and modification of the program cannot facilitate its use.  They can only interfere.  So the effect can only be negative.  But how much? And what kind?
fi: Ohjelmiston jakamisen ja muokkaamisen rajoittaminen ei voi edistää sen käyttöä. Rajoitukset toimivat ainoastaan esteinä. Rajoitusten vaikutus voi siis olla vain kielteinen. Mutta miten ja millä tavalla kielteinen?

note: type: Content of: <div><p>
en: Three different levels of material harm come from such obstruction:
fi: Rajoituksista seuraa kolmen tasoista materiaalista vahinkoa:

note: type: Content of: <div><ul><li>
en: Fewer people use the program.
fi: Ohjelmistolla on vähemmän käyttäjiä.

note: type: Content of: <div><ul><li>
en: None of the users can adapt or fix the program.
fi: Kukaan käyttäjistä ei voi muokata tai korjata ohjelmistoa.

note: type: Content of: <div><ul><li>
en: Other developers cannot learn from the program, or base new work on it.
fi: Toiset ohjelmistojen kehittäjät eivät voi oppia ohjelmistosta, eivätkä käyttää sitä uuden ohjelmiston perustana.

note: type: Content of: <div><p>
en: Each level of material harm has a concomitant form of psychosocial harm. This refers to the effect that people's decisions have on their subsequent feelings, attitudes, and predispositions.  These changes in people's ways of thinking will then have a further effect on their relationships with their fellow citizens, and can have material consequences.
fi: Jokaista materiaalisen vahingon tasoa vastaa psykososiaalinen vahinko, joka tarkoittaa tehtyjen päätösten vaikutusta ihmisten tunteisiin, asenteisiin ja taipumuksiin. Näillä ajattelutapojen muutoksilla on kerrannaisvaikutuksensa ihmisten välisiin suhteisiin ja siten puolestaan materiaalisia seurauksia.

note: type: Content of: <div><p>
en: The three levels of material harm waste part of the value that the program could contribute, but they cannot reduce it to zero.  If they waste nearly all the value of the program, then writing the program harms society by at most the effort that went into writing the program.  Arguably a program that is profitable to sell must provide some net direct material benefit.
fi: Materiaalisen vahingon kolme muotoa hukkaavat osan ohjelmiston mahdollisesta arvosta, mutta eivät voi sitä kokonaan mitätöidä. Jos ne tuhoavat lähes koko ohjelmiston arvon, niin ohjelmiston kirjoittaminen vahingoittaa yhteiskuntaa korkeintaan sen vaivan verran, joka ohjelmiston tuottamiseen on käytetty. Voidaan perustellusti väittää, että ohjelmiston, jota voidaan voitollisesti myydä, tulee tarjota jonkin verran suoraa materiaalista hyötyä.

note: type: Content of: <div><p>
en: However, taking account of the concomitant psychosocial harm, there is no limit to the harm that proprietary software development can do.
fi: Jos kuitenkin otetaan huomioon psykososiaalisen vahingon muodot, ei omistetun ohjelmiston kehittämisen aiheuttamalle vahingolle voida asettaa pitävää ylärajaa.

note: type: Content of: <div><h4>
en: Obstructing Use of Programs
fi: Ohjelmistojen käytön estäminen

note: type: Content of: <div><p>
en: The first level of harm impedes the simple use of a program.  A copy of a program has nearly zero marginal cost (and you can pay this cost by doing the work yourself), so in a free market, it would have nearly zero price.  A license fee is a significant disincentive to use the program.  If a widely useful program is proprietary, far fewer people will use it.
fi: Ensimmäinen vahingon muoto koskee ohjelman käyttöä. Ohjelmiston kopioimisen kuntannus on lähellä nollaa (ja kustannuksen voi maksaa tekemällä kopion itse), joten vapailla markkinoilla ohjelmiston hinta olisi lähellä nollaa. Lisenssimaksu on merkittävä este ohjelmiston käytölle. Jos laajasti käytettävästä ohjelmasta tulee jonkun omaisuutta, käyttäjien määrä vähenee.

note: type: Content of: <div><p>
en: It is easy to show that the total contribution of a program to society is reduced by assigning an owner to it.  Each potential user of the program, faced with the need to pay to use it, may choose to pay, or may forego use of the program.  When a user chooses to pay, this is a zero-sum transfer of wealth between two parties.  But each time someone chooses to forego use of the program, this harms that person without benefiting anyone.  The sum of negative numbers and zeros must be negative.
fi: On helppoa osoittaa, että ohjelmiston yhteiskunnalle tuottama hyöty heikkenee, jos ohjelmistolle osoitetaan omistaja. Kun ohjelmiston mahdollinen käyttäjä kohtaa vaatimuksen käyttömaksusta, hän joko maksaa tai luopuu ohjelman käytöstä. Kun käyttäjä päättää maksaa, on maksu nollasummavarainsiirto kahden osapuolen välillä. Kun taas käyttäjä päättää olla käyttämättä ohjelmistoa, tuottaa päätös vahinkoa käyttäjälle, mutta ei hyötyä kenellekään. Negatiivisten lukujen ja nollien summa on aina negatiivinen.

note: type: Content of: <div><p>
en: But this does not reduce the amount of work it takes to <em>develop</em> the program.  As a result, the efficiency of the whole process, in delivered user satisfaction per hour of work, is reduced.
fi: Tämä ei kuitenkaan vähennä sitä työmäärää, joka ohjelmiston kehittämiseen tarvitaan. Lopputuloksena siis koko prosessin tehokkuus – laskettuna onnistuneiden käyttötuntien ja kehittämiseen käytettyjen työtuntien suhteena – heikkenee.

note: type: Content of: <div><p>
en: This reflects a crucial difference between copies of programs and cars, chairs, or sandwiches.  There is no copying machine for material objects outside of science fiction.  But programs are easy to copy; anyone can produce as many copies as are wanted, with very little effort.  This isn't true for material objects because matter is conserved: each new copy has to be built from raw materials in the same way that the first copy was built.
fi: Lopputulos kuvastaa toisaalta ohjelmistojen ja toisaalta autojen, tuolien tai voileipien kopioimisen ratkaisevaa erilaisuutta. Materiaalisten kappaleiden kopioimislaitteita on olemassa vain tieteiskirjallisuudessa, mutta ohjelmistoja on helppo kopioida; kuka tahansa voi monistaa haluamansa määrän kopioita hyvin vähällä vaivalla. Aineen säilymislakien takia sama ei päde materiaalisiin kappaleisiin: jokainen kopio täytyy tehdä uusista raaka-aineista samaan tapaan kuin alkuperäinenkin.

note: type: Content of: <div><p>
en: With material objects, a disincentive to use them makes sense, because fewer objects bought means less raw material and work needed to make them.  It's true that there is usually also a startup cost, a development cost, which is spread over the production run.  But as long as the marginal cost of production is significant, adding a share of the development cost does not make a qualitative difference.  And it does not require restrictions on the freedom of ordinary users.
fi: Materiaalisten kappaleiden käyttämisen estäminen on siis järkevää, koska kappaleiden vähälukuisuus merkitsee raaka-aineiden ja työpanoksen säästöä. Materiaalisten hyödykkeiden valmistamiseen liittyy usein myös aloittamis- ja kehittämiskustannuksia, jotka jakautuvat koko tuotantoprosessin ajalle. Mutta niin kauan kuin itse tuotannon kustannukset ovat merkittävät, kehittämiskustannusten osuuden lisääminen ei aiheuta hintaan laadullista muutosta eikä myöskään vaadi tavallisten käyttäjien vapauksien rajoittamista.

note: type: Content of: <div><p>
en: However, imposing a price on something that would otherwise be free is a qualitative change.  A centrally imposed fee for software distribution becomes a powerful disincentive.
fi: Tätä vastoin laadullinen muutos syntyy, jos tuote, joka muuten olisi ilmainen, muuttuu maksulliseksi. Ohjelmistojen jakelemiseen keskusjohtoisesti asetettu maksu muodostuu korkeaksi kynnykseksi.

note: type: Content of: <div><p>
en: What's more, central production as now practiced is inefficient even as a means of delivering copies of software.  This system involves enclosing physical disks or tapes in superfluous packaging, shipping large numbers of them around the world, and storing them for sale.  This cost is presented as an expense of doing business; in truth, it is part of the waste caused by having owners.
fi: Lisäksi nykyisen mallin mukainen keskusjohtoinen ohjelmistotuotantojärjestelmä on tehoton ohjemistojen kopioiden jakelija. Järjestelmä vaatii fyysisten levykkeiden tai nauhojen käärimistä täysin tarpeettomiin pakkauksiin ja pakkausten laajamittaista kuljetusta ja varastointia ympäri maailmaa. Nämä kustannukset esitetään yritystoiminnan kustannuksina; tosiasiassa kyse on omistajuuden aiheuttamasta tuhlauksesta.

note: type: Content of: <div><h4>
en: Damaging Social Cohesion
fi: Yhteenkuuluvuuden vahingoittaminen

note: type: Content of: <div><p>
en: Suppose that both you and your neighbor would find it useful to run a certain program.  In ethical concern for your neighbor, you should feel that proper handling of the situation will enable both of you to use it.  A proposal to permit only one of you to use the program, while restraining the other, is divisive; neither you nor your neighbor should find it acceptable.
fi: Oletetaan, että sinä ja ystäväsi haluaisitte käyttää jotakin ohjelmistoa. Lähimmäisenrakkauteen perustuen tuntuu siltä, että oikea ratkaisu on se, joka antaa molemmille mahdollisuuden käyttää ohjelmistoa. Malli, joka sallii vain toisen käyttää ohjelmistoa ja samalla riistää toiselta käyttöoikeuden, on hajoittava: ei sen paremmin sinun kuin ystäväsikään tulisi hyväksyä tällaista mallia.

note: type: Content of: <div><p>
en: Signing a typical software license agreement means betraying your neighbor: &ldquo;I promise to deprive my neighbor of this program so that I can have a copy for myself.&rdquo; People who make such choices feel internal psychological pressure to justify them, by downgrading the importance of helping one's neighbors&mdash;thus public spirit suffers. This is psychosocial harm associated with the material harm of discouraging use of the program.
fi: Tavanomaisen ohjelmiston käyttö- tai lisenssisopimuksen hyväksyminen merkitsee lähimmäisen pettämistä: "Lupaan evätä lähimmäiseltäni oikeuden käyttää tätä ohjelmistoa, jotta saan itse käyttöoikeuden." Ihmiset, jotka hyväksyvät tällaisia sopimuksia, saattavat tuntea psykologista painetta sopimusten oikeuttamiseen esimerkiksi vähättelemällä lähimmäisen auttamisen tärkeyttä – näin yhteisön henki kärsii. Tämä on ohjelman käytön rajoittamisen aiheuttamaan materiaaliseen vahinkoon liittyvä psykososiaalinen vahinko.

note: type: Content of: <div><p>
en: Many users unconsciously recognize the wrong of refusing to share, so they decide to ignore the licenses and laws, and share programs anyway.  But they often feel guilty about doing so.  They know that they must break the laws in order to be good neighbors, but they still consider the laws authoritative, and they conclude that being a good neighbor (which they are) is naughty or shameful.  That is also a kind of psychosocial harm, but one can escape it by deciding that these licenses and laws have no moral force.
fi: Monet käyttäjät tunnistavat jakamisesta kieltäytymisen vääryyden alitajuisesti, joten he päättävät olla noudattamatta käyttölupaehtoja, lisenssisopimuksia ja lakeja, ja jakavat ohjelmistoja. Usein he kuitenkin tuntevat syyllisyyttä toiminnastaan. He tietävät, että heidän on rikottava lakia ollakseen hyviä lähimmäisiä, mutta he pitävät silti lakeja sitovina; lopputuloksena voi olla ajatus, että naapuriapu (jota he tarjoavat) on pahaa tai häpeällistä. Tämä on myös psykososiaalinen vahinko, mutta se voidaan välttää, jos ajatellaan, että kyseessä olevilla lisenssisopimuksilla ja lailla ei ole moraalista oikeutusta.

note: type: Content of: <div><p>
en: Since the age of Reagan, the greatest scarcity in the United States is not technical innovation, but rather the willingness to work together for the public good.  It makes no sense to encourage the former at the expense of the latter.
fi: Reaganin ajoista lähtien Yhdysvaltain harvinaisin resurssi ei ole ollut tekninen innovaatio vaan halukkuus työskennellä yhdessä yhteiseksi hyväksi. Ei ole järkevää kannustaa ensimmäistä toisen kustannuksella.

note: type: Content of: <div><h4>
en: Obstructing Custom Adaptation of Programs
fi: Ohjelmistojen räätälöinnin ja muuttamisen estäminen

note: type: Content of: <div><p>
en: The second level of material harm is the inability to adapt programs.  The ease of modification of software is one of its great advantages over older technology.  But most commercially available software isn't available for modification, even after you buy it.  It's available for you to take it or leave it, as a black box&mdash;that is all.
fi: Materiaalisen vahingon toinen muoto on ohjelmistojen räätälöinnin ja muuttamisen mahdottomuus. Ohjelmistojen muuttamisen helppous on yksi uuden teknologian suurista eduista vanhaan verrattuna. Kuitenkaan suurin osa kaupallisista ohjelmistoista ei ole muuteltavissa, ei vaikka ostaisi ohjelmiston kopion. Ohjelmisto on saatavilla sellaisenaan, mustana laatikkona – siinä kaikki.

note: type: Content of: <div><p>
en: A program that you can run consists of a series of numbers whose meaning is obscure.  No one, not even a good programmer, can easily change the numbers to make the program do something different.
fi: Ohjelmisto, joka voidaan suorittaa tietokoneella, koostuu merkitykseltään hämäristä numerosarjoista. Ei kukaan – ei edes hyvä ohjelmoija – pysty helposti muuttamaan näitä numerosarjoja niin, että ohjelmisto toimisi toisin.

note: type: Content of: <div><p>
en: Precisely what that source code means is not the point; the point is that it looks like algebra, and a person who knows this programming language will find it meaningful and clear.  By contrast, here is same program in executable form, on the computer I normally used when I wrote this:
fi: Ja tässä sama ohjelma muodossa, jonka yleensä käyttämäni tietokone pystyy suorittamaan:

note: type: Content of: <div><p>
en: Source code is useful (at least potentially) to every user of a program. But most users are not allowed to have copies of the source code. Usually the source code for a proprietary program is kept secret by the owner, lest anybody else learn something from it.  Users receive only the files of incomprehensible numbers that the computer will execute. This means that only the program's owner can change the program.
fi:  Lähdekoodi on (ainakin mahdollisesti) hyödyllinen esitystapa jokaiselle ohjelmiston käyttäjälle. Useimmat käyttäjät eivät kuitenkaan saa tutustua lähdekoodiin. Yleensä ohjelmiston omistaja pitää lähdekoodin salaisena, jotta kukaan muu ei oppisi siitä mitään. Käyttäjät saavat haltuunsa vain käsittämättömiä numerosarjoja sisältävät tiedostot, jotka tietokone suorittaa. Näin vain ohjelmiston omistaja voi muuttaa ohjelmistoa.

note: type: Content of: <div><p>
en: A friend once told me of working as a programmer in a bank for about six months, writing a program similar to something that was commercially available.  She believed that if she could have gotten source code for that commercially available program, it could easily have been adapted to their needs.  The bank was willing to pay for this, but was not permitted to&mdash;the source code was a secret.  So she had to do six months of make-work, work that counts in the GNP but was actually waste.
fi: Eräs ystäväni kertoi kerran työskennelleensä pankissa kuusi kuukautta kirjoittaen ohjelmistoa, joka oli samankaltainen kuin eräs kaupallinen ohjelmisto. Hän uskoi, että jos hän olisi saanut tuon kaupallisen ohjelmiston lähdekoodin nähtäväkseen, se olisi ollut helposti sovellettavissa pankin tarpeisiin. Pankki oli halukas maksamaan lähdekoodista, mutta lähdekoodia ei myyty – se oli salainen. Näin ollen ystäväni täytyi tehdä kuusi kuukautta näennäistä työtä, joka kyllä näkyy bruttokansantuotteessa, mutta joka itse asiassa on tuhlausta.

note: type: Content of: <div><p>
en: The <abbr title="Massachusetts Institute of Technology">MIT</abbr> Artificial Intelligence Lab (AI Lab) received a graphics printer as a gift from Xerox around 1977.  It was run by free software to which we added many convenient features.  For example, the software would notify a user immediately on completion of a print job.  Whenever the printer had trouble, such as a paper jam or running out of paper, the software would immediately notify all users who had print jobs queued. These features facilitated smooth operation.
fi: Vuoden 1977 tienoilla <abbr title="Massachusetts Institute of Technology">MIT</abbr>:n tekoälylaboratorio sai Xeroxilta lahjaksi tulostimen. Tulostinta ohjasi vapaa ohjelmisto, johon lisäsimme monia käytännöllisiä ominaisuuksia. Ohjelmisto esimerkiksi lähetti käyttäjälle viestin, kun tulostus oli valmis. Kun tulostimella oli ongelmia, kuten paperitukos tai paperin loppuminen, ohjelmisto ilmoitti välittömästi kaikille käyttäjille, jotka olivat tulostamassa. Nämä ominaisuudet mahdollistivat sujuvan käytön.

note: type: Content of: <div><p>
en: Later Xerox gave the AI Lab a newer, faster printer, one of the first laser printers.  It was driven by proprietary software that ran in a separate dedicated computer, so we couldn't add any of our favorite features.  We could arrange to send a notification when a print job was sent to the dedicated computer, but not when the job was actually printed (and the delay was usually considerable).  There was no way to find out when the job was actually printed; you could only guess.  And no one was informed when there was a paper jam, so the printer often went for an hour without being fixed.
fi: Hiukan myöhemmin Xerox lahjoitti laboratoriolle uudemman ja nopeamman tulostimen, yhden ensimmäisitä lasertulostimista. Tätä tulostinta ohjasi omistettu ohjelmisto, jota suoritti tälle tarkoitukselle omistettu tietokone, joten emme voineet lisätä ohjelmistoon mitään suosikkiominaisuuksiamme. Pystyimme tekemään ohjelman, joka ilmoitti milloin tulostustyö oli lähettetty tulostinta ohjaavalle tietokoneelle, mutta emme voineet tehdä tulostimen ohjelmistoon lisäystä, joka olisi ilmoittanut milloin tulostettava työ tosiasiassa oli valmis (viive oli yleensä huomattava). Emme voineet mitenkään tietää, koska tulostus oli valmis, saatoimme vain arvailla. Kukaan ei myöskään saanut tietää paperitukoksesta, joten toisinaan ongelma jäi tunniksikin korjaamatta.

note: type: Content of: <div><p>
en: The system programmers at the AI Lab were capable of fixing such problems, probably as capable as the original authors of the program.  Xerox was uninterested in fixing them, and chose to prevent us, so we were forced to accept the problems.  They were never fixed.
fi: Laboratorion ohjelmoijat olisivat osanneet tehdä tarvittavat lisäykset ja korjaukset ohjelmistoon, todennäköisesti vähintään yhtä hyvin kuin ohjelmiston alkuperäiset kirjoittajatkin. Xerox ei ollut kiinnostunut tekemään ohjelmistoon korjauksia ja päätti estää meitäkin niitä tekemästä, joten meidän oli pakko hyväksyä aiheutuneet ongelmat. Niitä ei milloinkaan korjattu.

note: type: Content of: <div><p>
en: Most good programmers have experienced this frustration.  The bank could afford to solve the problem by writing a new program from scratch, but a typical user, no matter how skilled, can only give up.
fi: Useimmat hyvät ohjelmoijat ovat kohdanneet tämän turhauttavan ongelman. Pankilla oli varaa ratkaista ongelma kirjoituttamalla uusi ohjelmisto alusta alkaen, mutta tavallinen käyttäjä, vaikka kuinka lahjakaskin, voi vain luovuttaa.

note: type: Content of: <div><p>
en: Giving up causes psychosocial harm&mdash;to the spirit of self-reliance.  It is demoralizing to live in a house that you cannot rearrange to suit your needs.  It leads to resignation and discouragement, which can spread to affect other aspects of one's life.  People who feel this way are unhappy and do not do good work.
fi: Luovuttaminen aiheuttaa psykososiaalista vahinkoa omavaraisuuden hengelle. On masentavaa asua talossa, jota ei voi kalustaa tarpeittensa mukaan. Tilanne johtaa rohkeuden menetykseen ja alavireisyys voi vaikuttaa myös elämän muihin osa-alueisiin. Luovuttamaan pakotetut ihmiset ovat onnettomia eivätkä tee hyvää työtä.

note: type: Content of: <div><p>
en: Imagine what it would be like if recipes were hoarded in the same fashion as software.  You might say, &ldquo;How do I change this recipe to take out the salt?&rdquo; and the great chef would respond, &ldquo;How dare you insult my recipe, the child of my brain and my palate, by trying to tamper with it? You don't have the judgment to change my recipe and make it work right!&rdquo;
fi: Kuvitellaanpa, miltä vaikuttaisi, jos reseptejä kohdeltaisiin samoin tavoin kuin ohjelmistoja. Voisit vaikka kysyä "Miten tätä reseptiä voi muuttaa vähäsuolaisemmaksi?" ja kokkimestari vastaisi: "Kuinka julkeat loukata reseptiäni, aivojeni ja makunystyjeni lasta, kuvittelemalla muuttavasi sitä? Et osaa muuttaa reseptiäni niin, että se toimisi!"

note: type: Content of: <div><p>
en: &ldquo;But my doctor says I'm not supposed to eat salt! What can I do? Will you take out the salt for me?&rdquo;
fi: "Mutta lääkärini määräsi minut syömään vähemmän suolaa. Mitä teen? Otatko suolan pois puolestani?"

note: type: Content of: <div><p>
en: &ldquo;I would be glad to do that; my fee is only $50,000.&rdquo; Since the owner has a monopoly on changes, the fee tends to be large.  &ldquo;However, right now I don't have time.  I am busy with a commission to design a new recipe for ship's biscuit for the Navy Department.  I might get around to you in about two years.&rdquo;
fi: "Mielelläni, palkkioni on vain 50000 dollaria." Koska omistajalla on monopoli muutosten suhteen, palkkio tuppaa olemaan suuri. "Juuri nyt minulla on kuitenkin kiire. Olen juuri suunnittelemassa uutta reseptiä Laivaston korpuille. Palaan asiaan parissa vuodessa."

note: type: Content of: <div><h4>
en: Obstructing Software Development
fi: Ohjelmistojen kehittämisen estäminen

note: type: Content of: <div><p>
en: The third level of material harm affects software development.  Software development used to be an evolutionary process, where a person would take an existing program and rewrite parts of it for one new feature, and then another person would rewrite parts to add another feature; in some cases, this continued over a period of twenty years.  Meanwhile, parts of the program would be &ldquo;cannibalized&rdquo; to form the beginnings of other programs.
fi: Materiaalisen vahingon kolmas muoto koskee ohjelmistojen kehittämistä. Ohjelmistojen kehittäminen oli aikoinaan evolutiivinen prosessi, jonka kuluessa ohjelmoija kirjoitti olemassaolevan ohjelmiston osia uudelleen ominaisuuksia lisätäkseen, seuraava ohjelmoija kirjoitti jonkun pätkän taas uudelleen ja lisäsi taas uusia ominaisuuksia, ja niin edelleen; joissakin tapauksissa kehitys jatkui parinkymmenen vuoden ajan. Samaan aikaan joitakin ohjelmiston osia "kannibalisoitiin" uusien ohjelmistojen iduiksi.

note: type: Content of: <div><p>
en: The existence of owners prevents this kind of evolution, making it necessary to start from scratch when developing a program.  It also prevents new practitioners from studying existing programs to learn useful techniques or even how large programs can be structured.
fi: Omitajuus estää tällaisen kehityksen, koska uutta ohjelmistoa luotaessa on aina aloitettava alusta. Omistajuus myös estää aloittelevia ohjelmoijia tutkimasta olemassaolevia ohjelmistoja oppiakseen niistä käytännöllisiä tekniikoita tai suurten ohjelmistojen rakennetta.

note: type: Content of: <div><p>
en: Owners also obstruct education.  I have met bright students in computer science who have never seen the source code of a large program.  They may be good at writing small programs, but they can't begin to learn the different skills of writing large ones if they can't see how others have done it.
fi: Omistajat haittaavat myös opetusta. Olen kohdannut lahjakkaita tietojenkäsittelyn opiskelijoita, jotka eivät koskaan ole nähneet laajan ohjelman lähdekoodia. Opiskelijat voivat olla taitavia pienten ohjelmien kirjoittamisessa, mutta he eivät voi edes alkaa oppia laajojen ohjelmistojen kirjoittamisen taitoa elleivät näe, miten muut ovat sen tehneet.

note: type: Content of: <div><p>
en: In any intellectual field, one can reach greater heights by standing on the shoulders of others.  But that is no longer generally allowed in the software field&mdash;you can only stand on the shoulders of the other people <em>in your own company</em>.
fi: Millä tahansa älyllisen elämän alueella suurempia korkeuksia tavoitellaan seisomalla toisten hartioilla. Tämä ei kuitenkaan enää ole yleisesti sallittua ohjelmistoalalla – toisten hartioilla voi seisoa vain, jos nuo toiset työskentelevät <em>samassa yrityksessä</em> kuin sinä itse.

note: type: Content of: <div><p>
en: The associated psychosocial harm affects the spirit of scientific cooperation, which used to be so strong that scientists would cooperate even when their countries were at war.  In this spirit, Japanese oceanographers abandoning their lab on an island in the Pacific carefully preserved their work for the invading U.S. Marines, and left a note asking them to take good care of it.
fi: Tähän liittyvä psykososiaalinen vahinko koskee tieteellisen yhteistyön henkeä. Tieteellisen yhteistyön henki on ollut jopa niin vahva, että tiedemiehet toimivat yhdessä vaikka heidän asuinmaidensa välillä vallitsisi sota. Tässä hengessä toimivat ne japanilaiset merentutkijat, jotka Tyynen meren saarilaboratoriotaan hylätessään huolellisesti säästivät kaiken aineistonsa ja työnsä tulokset hyökkääville Yhdysvaltain merivoimille ja jättivät jälkeensä lapun, jossa pyysivät pitämään laboratoriosta hyvää huolta.

note: type: Content of: <div><p>
en: Conflict for profit has destroyed what international conflict spared.  Nowadays scientists in many fields don't publish enough in their papers to enable others to replicate the experiment.  They publish only enough to let readers marvel at how much they were able to do.  This is certainly true in computer science, where the source code for the programs reported on is usually secret.
fi: Voitontavoittelu on tuhonnut sen, mitä kansainvälisiltä konflikteilta säästyi. Nykyään monien alojen tieteilijät eivät artikkeleissaan julkaise riittävästi tietoja, joiden perusteella toiset voisivat toistaa heidän kokeensa. He julkaisevat vain sen verran, että muut voivat ihailla heidän aikaansaannoksiaan. Tämä on erityisen totta tietojenkäsittelytieteessä, jossa julkaisuissa kuvailtujen ohjelmistojen lähdekoodi on tyypillisesti salainen.

note: type: Content of: <div><h4>
en: It Does Not Matter How Sharing Is Restricted
fi: Jakamisen estämisen tavalla ei ole merkitystä

note: type: Content of: <div><p>
en: I have been discussing the effects of preventing people from copying, changing, and building on a program.  I have not specified how this obstruction is carried out, because that doesn't affect the conclusion.  Whether it is done by copy protection, or copyright, or licenses, or encryption, or <abbr title="Read-only Memory">ROM</abbr> cards, or hardware serial numbers, if it <em>succeeds</em> in preventing use, it does harm.
fi: Olen käsittellyt ohjelmistojen kopioinnin, muuttamisen ja edelleenkehittämisen estämisen vaikutuksia. En ole tarkemmin kuvaillut, miten tämä estäminen tehdään, koska estämisen tavalla ei ole merkitystä lopputuloksen kannalta. Jos käytön estäminen <em>onnistuu</em>, se on vahingollista, riippumatta siitä, onko menetelmänä kopiosuojaus, tekijänoikeus, lisenssi, salaus, <abbr title="Read-only Memory">ROM</abbr>-kortti tai sarjanumero.

note: type: Content of: <div><p>
en: Users do consider some of these methods more obnoxious than others.  I suggest that the methods most hated are those that accomplish their objective.
fi: Käyttäjien kannalta jotkut näistä menetelmistä ovat ärsyttävämpiä kuin toiset. Käsitykseni mukaan vihatuimpia menetelmiä ovat toimivat menetelmät.

note: type: Content of: <div><h4>
en: Software Should be Free
fi: Ohjelmistojen pitäisi olla vapaita

note: type: Content of: <div><p>
en: I have shown how ownership of a program&mdash;the power to restrict changing or copying it&mdash;is obstructive.  Its negative effects are widespread and important.  It follows that society shouldn't have owners for programs.
fi: Olen osoittanut, että ohjelmiston omistajuus – mahdollisuus rajoittaa ohjelmiston muuttamista ja kopioimista – on vahingollista. Omistajuuden kielteiset seuraukset ovat laajoja ja merkittäviä. Tästä johtuen yhteiskunnan ei tulisi nimetä ohjelmistoille omistajia.

note: type: Content of: <div><p>
en: Another way to understand this is that what society needs is free software, and proprietary software is a poor substitute.  Encouraging the substitute is not a rational way to get what we need.
fi: Toinen tapa sanoa asia on todeta, että yhteiskunta tarvitsee vapaita ohjelmistoja. Omistetut ohjelmistot ovat vain vapaiden ohjelmistojen huono korvike. Korvikkeen tuotannon kannustaminen ei ole järkevä tapa pyrkiä tavoitteeseemme.

note: type: Content of: <div><p>
en: Vaclav Havel has advised us to &ldquo;Work for something because it is good, not just because it stands a chance to succeed.&rdquo; A business making proprietary software stands a chance of success in its own narrow terms, but it is not what is good for society.
fi: Vaclav Havel on lausunut kehoituksen: "Tee työtä jonkin asian puolesta, koska se on oikein, eikä vain siksi, että se saattaa onnistua." Kaupallisella, omistetulla ohjelmistolla on mahdollisuus onnistua omien tavoitteidensa suhteen, mutta se ei ole hyväksi yhteiskunnalle.

note: type: Content of: <div><h3>
en: Why People Will Develop Software
fi: Miksi ihmiset kehittävät ohjelmistoja

note: type: Content of: <div><p>
en: If we eliminate copyright as a means of encouraging people to develop software, at first less software will be developed, but that software will be more useful.  It is not clear whether the overall delivered user satisfaction will be less; but if it is, or if we wish to increase it anyway, there are other ways to encourage development, just as there are ways besides toll booths to raise money for streets. Before I talk about how that can be done, first I want to question how much artificial encouragement is truly necessary.
fi: Jos poistamme henkisten tuotteiden tekijänoikeuden välineenä ohjelmistojen kehittämisen kannustamiseen, niin alkuunsa ohjelmistoja tuotetaan vähemmän, mutta tuotetut ohjelmistot ovat käyttökelpoisempia. Ei ole selvää, laskeeko yhteenlaskettu onnistuneiden käyttötuntien määrä, mutta jos se laskee tai jos haluamme joka tapauksessa sitä nostaa, on olemassa muitakin tapoja kannustaa ohjelmistojen kehittämistä, aivan samaan tapaan kuin on olemassa muitakin tapoja kuin tullimaksuja teiden rahoituksen keräämiseen. Ennen kuin siirryn noihin muihin kannustustapoihin, haluan tarkastella kuinka paljon keinotekoista kannustusta todella tarvitaan.

note: type: Content of: <div><h4>
en: Programming is Fun
fi: Ohjelmointi on hauskaa

note: type: Content of: <div><p>
en: There are some lines of work that few will enter except for money; road construction, for example.  There are other fields of study and art in which there is little chance to become rich, which people enter for their fascination or their perceived value to society.  Examples include mathematical logic, classical music, and archaeology; and political organizing among working people.  People compete, more sadly than bitterly, for the few funded positions available, none of which is funded very well.  They may even pay for the chance to work in the field, if they can afford to.
fi: On olemassa töitä, esimerkiksi tienrakennus, joihin harvat ryhtyvät muusta syystä kuin rahasta. On olemassa myös töitä, taiteen ja tutkimuksen aloja, joilla ei juurikaan voi rikastua, ja joille ryhdytään niiden kiehtovuuden tai yhteiskunnallisen arvon vuoksi. Esimerkkeinä vaikkapa matemaattinen logiikka, klassinen musiikki ja arkeologia, ja työtä tekevien ihmisten poliittinen toiminta. Näillä aloilla harvoista palkallisista työpaikoista kilpaillaan pikemminkin surumielisesti kuin katkerasti – eikä oikeastaan mikään työ allalla ole hyvin palkattu. Jos on varaa, jotkut voivat jopa maksaa mahdollisuudesta tehdä työtä alalla.

note: type: Content of: <div><p>
en: Such a field can transform itself overnight if it begins to offer the possibility of getting rich.  When one worker gets rich, others demand the same opportunity.  Soon all may demand large sums of money for doing what they used to do for pleasure.  When another couple of years go by, everyone connected with the field will deride the idea that work would be done in the field without large financial returns.  They will advise social planners to ensure that these returns are possible, prescribing special privileges, powers, and monopolies as necessary to do so.
fi: Tällainen ala voi muuttua yhdessä yössä, jos se alkaa tarjota rikastumisen mahdollisuuksia. Kun yksi rikastuu, muut vaativat samaa mahdollisuutta. Pian kaikki saattavat vaatia suuria summia rahaa työstä, jota he aiemmin tekivät ilokseen. Jokusen vuoden kuluttua kaikki alalla työskentelevät halveksuvat ajatusta tehtävästä, josta ei ole huomattavaa taloudellista hyötyä. He vaativat poliitikkoja varmistamaan, että taloudelliset edut ovat mahdollisia, jos ei muuten niin laatimalla erityisetuja, oikeuksia ja monopoleja.

note: type: Content of: <div><p>
en: This change happened in the field of computer programming in the 1980s.  In the 1970s, there were articles on &ldquo;computer addiction&rdquo;: users were &ldquo;onlining&rdquo; and had hundred-dollar-a-week habits.  It was generally understood that people frequently loved programming enough to break up their marriages.  Today, it is generally understood that no one would program except for a high rate of pay. People have forgotten what they knew back then.
fi: Tällainen muutos tapahtui tietokoneohjelmoinnissa 80-luvulla. Seitsemänkymmentäluvulla ilmestyi artikkeleita "tietokone-addiktioista"; käyttäjillä oli tapana "roikkua linjoilla" satojen markkojen edestä viikossa. Oli yleisesti tiedossa, että usein ihmiset ihastuivat ohjelmointiin niin, että heidän avioliittonsa kariutuivat. Nykyään on yleisesti tiedossa, ettei kukaan suostu ohjelmoimaan muuten kuin kovalla palkalla. Mitä aiemmin tiedettiin, on unohdettu.

note: type: Content of: <div><p>
en: When it is true at a given time that most people will work in a certain field only for high pay, it need not remain true.  The dynamic of change can run in reverse, if society provides an impetus.  If we take away the possibility of great wealth, then after a while, when the people have readjusted their attitudes, they will once again be eager to work in the field for the joy of accomplishment.
fi: Vaikka jollakin alalla vallitsee jonakin hetkenä tilanne, jossa suurin osa ihmisistä suostuu työskentelemään vain kovalla palkalla, ei tilanne välttämättä pysy samana. Muutos voi vaihtaa suuntaa, jos yhteiskunta antaa sysäyksen. Jos suuren omaisuuden mahdollisuus poistetaan, niin hetken kuluttua ihmisten muutettua asenteitaan he ovat taas valmiita työskentelemään alalla saavutusten tuottama ilo palkkanaan.

note: type: Content of: <div><p>
en: The question &ldquo;How can we pay programmers?&rdquo; becomes an easier question when we realize that it's not a matter of paying them a fortune.  A mere living is easier to raise.
fi: Kysymys "Miten meillä on varaa maksaa ohjelmoijille?" muuttuu helpommaksi, kun ymmärrämme, ettei heille tarvitse maksaa omaisuuksia. Elantoon riittävä palkka on helpompi maksaa.

note: type: Content of: <div><h4>
en: Funding Free Software
fi: Vapaiden ohjelmistojen rahoittaminen

note: type: Content of: <div><p>
en: Institutions that pay programmers do not have to be software houses.  Many other institutions already exist that can do this.
fi: Ohjelmoijien palkkoja maksavien instituutioiden ei välttämättä tarvitse olla ohjelmistotaloja. On olemassa monia muita instituutioita, jotka voivat toimia rahoittajina.

note: type: Content of: <div><p>
en: Hardware manufacturers find it essential to support software development even if they cannot control the use of the software.  In 1970, much of their software was free because they did not consider restricting it. Today, their increasing willingness to join consortiums shows their realization that owning the software is not what is really important for them.
fi: Tietokoneiden valmistajat pitävät ohjelmistojen kehittämistä tärkeänä, vaikka eivät pystykään kontrolloimaan ohjelmistojen käyttöä. Suuri osa tietokoneiden valmistajien ohjelmistoista oli 1970-luvulla vapaita, koska valmistajat eivät rajoittaneet niiden käyttöä. Nykyään tietokoneiden valmistajien halukkuus liittyä vapaiden ohjelmistojen kehittämishankkeisiin osoittaa, että ohjelmiston omistaminen ei lopultakaan ole tärkeää tietokonevalmistajien kannalta.

note: type: Content of: <div><p>
en: Universities conduct many programming projects.  Today they often sell the results, but in the 1970s they did not.  Is there any doubt that universities would develop free software if they were not allowed to sell software? These projects could be supported by the same government contracts and grants that now support proprietary software development.
fi: Yliopistot tukevat useita ohjelmoitihankkeita. Nykyään ne myös usein myyvät ohjelmistoja, mutta 1970-luvulla eivät. Epäileekö kukaan yliopistojen halukkuutta kehittää vapaita ohjelmistoja, jos ne eivät saisi myydä ohjelmistoja? Yliopistojen ohjelmointihankkeita voitaisiin tukea samoilla valtiollisilla sopimuksilla ja apurahoilla, joilla nykyään tuetaan omistettujen ohjelmistojen kehittämistä.

note: type: Content of: <div><p>
en: Programmers writing free software can make their living by selling services related to the software.  I have been hired to port the <a href="/software/gcc/">GNU C compiler</a> to new hardware, and to make user-interface extensions to <a href="/software/emacs/">GNU Emacs</a>.  (I offer these improvements to the public once they are done.)  I also teach classes for which I am paid.
fi: Vapaita ohjelmistoja kirjoittavat ohjelmoijat voivat hankkia elantonsa myymällä ohjelmistoon liittyviä palveluita. Minut on palkattu siirtämään <a href="/software/gcc/">GNU C -kääntäjä</a> uudelle tietokonejärjestelmälle ja tekemään käyttöliittymiä <a href="/software/emacs/">GNU emacs:iin</a>. (Tarjoan nämä parannukset yleisölle, kunhan ne ovat valmiita). Pidän myös luentoja, joista maksetaan.

note: type: Content of: <div><p>
en: I am not alone in working this way; there is now a successful, growing corporation which does no other kind of work.  Several other companies also provide commercial support for the free software of the GNU system. This is the beginning of the independent software support industry&mdash;an industry that could become quite large if free software becomes prevalent.  It provides users with an option generally unavailable for proprietary software, except to the very wealthy.
fi: En ole yksin, nykyään on olemassa menestyvä ja kasvava yhtiö, joka ei tee muuta kuin näitä töitä. Myös useat muut yhtiöt tarjoavat kaupallista tukea GNU-järjestelmän vapaiden ohjelmistojen käyttäjille. Näemme tässä riippumattoman ohjelmistotukialan synnyn – alasta voi tulla laaja, jos vapaat ohjelmistot yleistyvät. Riippumaton ohjelmistotuki antaa käyttäjille mahdollisuuden tukeen, joka omistetun ohjelmiston kohdalla ei tule kyseeseen kuin vain hyvin varakkaiden kohdalla.

note: type: Content of: <div><p>
en: New institutions such as the <a href="/fsf/fsf.html">Free Software Foundation</a> can also fund programmers.  Most of the Foundation's funds come from users buying tapes through the mail.  The software on the tapes is free, which means that every user has the freedom to copy it and change it, but many nonetheless pay to get copies.  (Recall that &ldquo;free software&rdquo; refers to freedom, not to price.)  Some users who already have a copy order tapes as a way of making a contribution they feel we deserve.  The Foundation also receives sizable donations from computer manufacturers.
fi: <a href="/fsf/fsf.html">Free Software Foundationin</a> tapaiset uudet instituutiot voivat myös rahoittaa ohjelmointihankkeita. Suurin osa säätiön rahoituksesta saadaan käyttäjiltä, jotka tilaavat ohjelmistoja postitse. Ohjelmistot ovat vapaita eli käyttäjät saavat kopioida ja muuttaa niitä, mutta monet maksavat ohjelmistosta tästä huolimatta. (Muistettakoon, että "vapaa ohjelmisto" viittaa vapauteen, ei hintaan.) Jotkut käyttäjät tilaavat ja maksavat ohjelmiston kopiosta, vaikka heillä ohjelmisto jo onkin, koske he katsovat, että me ansaitsemme heidän panoksensa. Säätiö saa myös huomattavia lahjoituksia tietokoneiden valmistajilta.

note: type: Content of: <div><p>
en: The Free Software Foundation is a charity, and its income is spent on hiring as many programmers as possible.  If it had been set up as a business, distributing the same free software to the public for the same fee, it would now provide a very good living for its founder.
fi: Free Software Foundation on voittoa tavoittelematon säätiö, joten se käyttää tulonsa palkkaamalla mahdollisimman monia ohjelmoijia. Jos se olisi perustettu yhtiöksi, joka myisi samoja vapaita ohjelmistoja samaan hintaan, se mahdollistaisi nykyään perustajalleen oikein hyvän toimeentulon.

note: type: Content of: <div><p>
en: Because the Foundation is a charity, programmers often work for the Foundation for half of what they could make elsewhere.  They do this because we are free of bureaucracy, and because they feel satisfaction in knowing that their work will not be obstructed from use.  Most of all, they do it because programming is fun.  In addition, volunteers have written many useful programs for us.  (Even technical writers have begun to volunteer.)
fi: Koska säätiö on yleishyödyllinen toimija, ohjelmoijat työskentelevät säätiölle usein puolella siitä palkasta, jonka saisivat muualta. He tekevät näin, koska säätiö on epäbyrokraattinen ja koska he tuntevat tyydytystä tiedosta, ettei heidän tekemänsä ohjelmiston käyttöä estetä. Ennen kaikkea he työskentelevät säätiössä, koska ohjelmointi on hauskaa. Myös monet vapaaehtoiset ovat kirjoittaneet käyttökelpoisia ohjelmia säätiölle. (Viime aikoina vapaaehtoisiksi on ilmaantunut jopa teknisiä kirjoittajia.)

note: type: Content of: <div><p>
en: This confirms that programming is among the most fascinating of all fields, along with music and art.  We don't have to fear that no one will want to program.
fi: Tämä osoittaa, että ohjelmointi on musiikin ja taiteen tavoin yksi kaikkein kiehtovimmista aloista. Pelko, että kukaan ei haluaisi ohjelmoida, on turha.

note: type: Content of: <div><h4>
en: What Do Users Owe to Developers?
fi: Mitä käyttäjät ovat velkaa kehittäjille?

note: type: Content of: <div><p>
en: There is a good reason for users of software to feel a moral obligation to contribute to its support.  Developers of free software are contributing to the users' activities, and it is both fair and in the long-term interest of the users to give them funds to continue.
fi: Ohjelmistojen käyttäjillä on syytä tuntea moraalista velvollisuutta ohjelmistojen tukemiseen. Vapaiden ohjelmistojen kehittäjät osallistuvat käyttäjien toiminnan helpottamiseen ja on oikeudenmukaista ja käyttäjien pitkän tähtäimen edun mukaista että he rahoittavat ohjelmistojen kehittäjiä.

note: type: Content of: <div><p>
en: However, this does not apply to proprietary software developers, since obstructionism deserves a punishment rather than a reward.
fi: Sama ei kuitenkaan päde omistettujen ohjelmien kehittäjien kohdalla, koska ohjelmistojen käytön estäminen ansaitsee pikemminkin rangaistuksen kuin palkkion.

note: type: Content of: <div><p>
en: We thus have a paradox: the developer of useful software is entitled to the support of the users, but any attempt to turn this moral obligation into a requirement destroys the basis for the obligation.  A developer can either deserve a reward or demand it, but not both.
fi: Saavumme siis paradoksin ääreen: käyttökelpoisen ohjelmiston kehittäjä on oikeutettu käyttäjien tukeen, mutta jokainen yritys muuttaa tämä moraalinen oikeutus vaatimukseksi tuhoaa oikeutuksen perustan. Ohjelmiston kehittäjä voi joko ansaita tai vaatia palkkion, mutta ei molempia.

note: type: Content of: <div><p>
en: I believe that an ethical developer faced with this paradox must act so as to deserve the reward, but should also entreat the users for voluntary donations.  Eventually the users will learn to support developers without coercion, just as they have learned to support public radio and television stations.
fi: Mielestäni eettisen ohjelmistokehittäjän tulee tämän ristiriidan kohdatessaan käyttäytyä niin, että ansaitsee palkkion, ja samalla houkutella käyttäjiä vapaaehtoisten lahjoitusten tekemiseen. Ajan mittaan käyttäjät tottuvat tukemaan kehittäjiä ilman pakkoa, aivan kuten käyttäjät ovat oppineet tukemaan julkisia radio- ja televisioasemia.

note: type: Content of: <div><h3>
en: What Is Software Productivity?
fi: Mitä on ohjelmistotuottavuus?

note: type: Content of: <div><p>
en: If software were free, there would still be programmers, but perhaps fewer of them.  Would this be bad for society?
fi: Jos ohjelmistot olisivat vapaita, maailmassa olisi edelleen ohjelmoijia, vaikkakin ehkä vähemmän. Olisiko tämä haitaksi yhteiskunnalle?

note: type: Content of: <div><p>
en: Not necessarily.  Today the advanced nations have fewer farmers than in 1900, but we do not think this is bad for society, because the few deliver more food to the consumers than the many used to do.  We call this improved productivity.  Free software would require far fewer programmers to satisfy the demand, because of increased software productivity at all levels:
fi: Ei välttämättä. Kehittyneissä maissa on nykyään vähemmän maanviljelijöitä kuin vuonna 1900, mutta tämän ei katsota olevan haitaksi yhteiskunnalle, koska harvemmat maanviljelijät tuottavat kuluttajille enemmän ruokaa kuin useammat ennen. Tätä kutsutaan tuottavuuden kasvuksi. Vapaat ohjelmistot tarvisisivat paljon vähemmän ohjelmoijia kysynnän tyydyttämiseen, koska ohjelmistotuottavuus nousisi kaikilla tasoilla:

note: type: Content of: <div><ul><li>
en: Wider use of each program that is developed.
fi: Jokaisen kehitetyn ohjelman laajempi käyttö.

note: type: Content of: <div><ul><li>
en: The ability to adapt existing programs for customization instead of starting from scratch.
fi: Olemassaolevien ohjelmien räätälöinti alusta aloittamisen sijaan.

note: type: Content of: <div><ul><li>
en: Better education of programmers.
fi: Parempi ohjelmoijien koulutus.

note: type: Content of: <div><ul><li>
en: The elimination of duplicate development effort.
fi: Päällekkäisten kehityskustannusten poistuminen.

note: type: Content of: <div><p>
en: Those who object to cooperation claiming it would result in the employment of fewer programmers are actually objecting to increased productivity.  Yet these people usually accept the widely held belief that the software industry needs increased productivity.  How is this?
fi: He, jotka vastustavat yhteistyötä, koska se johtaa ohjelmoijien määrän vähenemiseen, vastustavat itse asiassa kohonnutta tuottavuutta. Kuitenkin nämä henkilöt usein hyväksyvät laajalle levinneen väitteen, jonka mukaan ohjelmistotuotanto kaipaa tuottavuuden kasvua. Miten tämä on mahdollista?

note: type: Content of: <div><p>
en: &ldquo;Software productivity&rdquo; can mean two different things: the overall productivity of all software development, or the productivity of individual projects.  Overall productivity is what society would like to improve, and the most straightforward way to do this is to eliminate the artificial obstacles to cooperation which reduce it.  But researchers who study the field of &ldquo;software productivity&rdquo; focus only on the second, limited, sense of the term, where improvement requires difficult technological advances.
fi: "Ohjelmistotuottavuus" voi tarkoittaa kahta eri asiaa: kaiken ohjelmistokehityksen yleistä tuottavuutta tai yksittäisten ohjelmointihakkeiden tuottavuutta. Yhteiskunnan kannalta yleinen tuottavuus on kehittämisen arvoinen ja suoraviivaisin kehittämisen tapa on poistaa ne keinotekoiset yhteistyön esteet, jotka laskevat tuottavuutta. "Ohjelmistotuottavuutta" tutkivat tutkijat keskittyvät kuitenkin termin toiseen, rajoitettuun merkitykseen, jonka puitteissa kasvu vaatii vaikeita teknologisia edistysaskeleita.

note: type: Content of: <div><h3>
en: Is Competition Inevitable?
fi: Onko kilpailu väistämätöntä?

note: type: Content of: <div><p>
en: Is it inevitable that people will try to compete, to surpass their rivals in society? Perhaps it is.  But competition itself is not harmful; the harmful thing is <em>combat</em>.
fi: Onko väistämätöntä, että ihmiset kilpailevat, koettavat ohittaa toisensa yhteiskunnassa? Ehkä. Kilpailu itsessään ei kuitenkaan ole vahingollista, vahingon aiheuttaa <em>taistelu</em>.

note: type: Content of: <div><p>
en: There are many ways to compete.  Competition can consist of trying to achieve ever more, to outdo what others have done.  For example, in the old days, there was competition among programming wizards&mdash;competition for who could make the computer do the most amazing thing, or for who could make the shortest or fastest program for a given task.  This kind of competition can benefit everyone, <em>as long as</em> the spirit of good sportsmanship is maintained.
fi: On monia tapoja kilpailla. Kilpailua voi olla saavutusten parantaminen, toisten suoritusten ylittäminen. Vanhoina aikoina esimerkiksi ohjelmointivelhojen välillä vallitsi kilpailua – kilpailua siitä, kuka sai koneen tekemään ällistyttävimmän tempun tai siitä, kuka kirjoitti lyhyimmän tai nopeimman ohjelman jotakin tarkoitusta varten. Tällainen kilpailu voi hyödyttää kaikkia, jos hyvä urheiluhenki säilyy.

note: type: Content of: <div><p>
en: Constructive competition is enough competition to motivate people to great efforts.  A number of people are competing to be the first to have visited all the countries on Earth; some even spend fortunes trying to do this.  But they do not bribe ship captains to strand their rivals on desert islands.  They are content to let the best person win.
fi: Rakentava kilpailu on riittävä houkutin merkittäviin saavutuksiin. Ihmiset kilpailevat siitä, kuka ensimmäisenä käy kaikissa maailman maissa; jotkut käyttävät omaisuuksia voittaakseen. He eivät kuitenkaan lahjo laivojen kapteeneja jättämään heidän kilpailijansa autiolle saarelle. Riittää, kun paras kilpailija voittaa.

note: type: Content of: <div><p>
en: Competition becomes combat when the competitors begin trying to impede each other instead of advancing themselves&mdash;when &ldquo;Let the best person win&rdquo; gives way to &ldquo;Let me win, best or not.&rdquo; Proprietary software is harmful, not because it is a form of competition, but because it is a form of combat among the citizens of our society.
fi: Kilpailu muuttuu taisteluksi, kun kilpailijat ryhtyvät vahingoittamaan toisiaan sen sijaan että edistäisivät omia mahdollisuuksiaan, kun lause "Paras voittakoon" muuttuu lauseeksi "Minä voitan, olin paras tai en." Omistettu ohjelmisto on haitallinen siksi, että se edustaa yhteiskuntamme jäsenten välistä taistelua, ei siksi että se edustaa kilpailua.

note: type: Content of: <div><p>
en: Competition in business is not necessarily combat.  For example, when two grocery stores compete, their entire effort is to improve their own operations, not to sabotage the rival.  But this does not demonstrate a special commitment to business ethics; rather, there is little scope for combat in this line of business short of physical violence.  Not all areas of business share this characteristic.  Withholding information that could help everyone advance is a form of combat.
fi: Yritysten välinen kilpailu ei välttämättä ole taistelua. Kun esimerkiksi kaksi ruokakauppaa kilpailee, ne pyrkivät vain parantamaan omaa suoritustaan, eivät sabotoimaan kilpailijaansa. Tämä ei kuitenkaan ole seurausta erityisestä yritysetiikasta, vaan siitä, että alalla on vaikea taistella ellei sitten ryhdy suoraan fyysiseen väkivaltaan. Kaikilla yrityselämän aloilla ei kuitenkaan ole näin. Kaikkia mahdollisesti hyödyttävän informaation pimittäminen on taistelua.

note: type: Content of: <div><p>
en: Business ideology does not prepare people to resist the temptation to combat the competition.  Some forms of combat have been banned with antitrust laws, truth in advertising laws, and so on, but rather than generalizing this to a principled rejection of combat in general, executives invent other forms of combat which are not specifically prohibited.  Society's resources are squandered on the economic equivalent of factional civil war.
fi: Yritysajattelu ei valmista ihmisiä kohtaamaan kiusausta siirtyä kilpailusta taisteluun. Joitakin taistelun muotoja on kielletty monopolien vastaisilla laeilla, mainontaa koskevilla laeilla ja niin edelleen, mutta sen sijaan että yleistäisivät nämä ohjeet hylkäämällä taistelun kokonaan, yritysjohtajat keksivät uusia lain sallimia taistelun muotoja. Yhteiskunnan voimavaroja tuhlataan lahkojen väliseen taloudelliseen sisällissotaan.

note: type: Content of: <div><h3>
en: &ldquo;Why Don't You Move to Russia?&rdquo;
fi: "Mikset muuta Venäjälle?"

note: type: Content of: <div><p>
en: In the United States, any advocate of other than the most extreme form of laissez-faire selfishness has often heard this accusation.  For example, it is leveled against the supporters of a national health care system, such as is found in all the other industrialized nations of the free world.  It is leveled against the advocates of public support for the arts, also universal in advanced nations.  The idea that citizens have any obligation to the public good is identified in America with Communism.  But how similar are these ideas?
fi: Jokainen, joka Yhdysvalloissa kannattaa jotakin muuta kuin äärimmäistä laissez-faire itsekkyyttä, saa usein kuulla tämän kysymyksen. Se esitetään esimerkiksi heille, jotka tukevat kansallista terveydenhoitojärjestelmää, jollainen on olemassa kaikissa muissa vapaan maailman teollistuneissa maissa. Kysymys esitetään myös taiteen julkisen tuen kaipaajille; myös tämä järjestelmä on olemassa kaikissa kehittyneissä maissa. Amerikassa ajatusta, jonka mukaan kansalaisilla on velvotteita yhteistä hyvää kohtaan, pidetään kommunismina. Mutta miten samankaltaisia nämä ajatukset ovat?

note: type: Content of: <div><p>
en: Communism as was practiced in the Soviet Union was a system of central control where all activity was regimented, supposedly for the common good, but actually for the sake of the members of the Communist party. And where copying equipment was closely guarded to prevent illegal copying.
fi: Neuvostoliitossa kommunismi oli keskusjohtoinen järjestelmä, joka sääteli kaikkea toimintaa, oletetusti yhteiseksi hyväksi, mutta tosiasiassa Kommunistisen puolueen jäsenten hyväksi. Kopiointivälineet olivat tarkassa valvonnassa laittoman kopioinnin estämiseksi.

note: type: Content of: <div><p>
en: The American system of software copyright exercises central control over distribution of a program, and guards copying equipment with automatic copying-protection schemes to prevent illegal copying.
fi: Amerikkalais-henkisiin immateriaalioikeuksiin perustuva järjestelmä valvoo ohjelman levitystä ja kopiointivälineitä automatisoiduilla kopiosuojausmenetelmillä laittoman kopioinnin estämiseksi.

note: type: Content of: <div><p>
en: By contrast, I am working to build a system where people are free to decide their own actions; in particular, free to help their neighbors, and free to alter and improve the tools which they use in their daily lives.  A system based on voluntary cooperation and on decentralization.
fi: Tätä vastoin minä työskentelen luodakseni järjestelmän, jossa ihmiset itse saavat päättää teoistaan; aivan erityisesti järjestelmän, jossa ihmiset ovat vapaita auttamaan lähimmäisiään ja vapaita muuttamaan ja parantamaan niitä työvälineitä, joita jokapäiväisessä elämässä käytetään. Tällainen järjestelmä perustuu vapaaehtoiseen yhteistoimintaan ja desentralisaatioon.

note: type: Content of: <div><p>
en: Thus, if we are to judge views by their resemblance to Russian Communism, it is the software owners who are the Communists.
fi: Jos siis arvioimme järjestelmiä sen perusteella, miten paljon ne muistuttavat venäläistä kommunismia, niin ohjelmistojen omistajat näyttäytyvät kommunisteina.

note: type: Content of: <div><h3>
en: The Question of Premises
fi: Kysymys oletuksista

note: type: Content of: <div><p>
en: I make the assumption in this paper that a user of software is no less important than an author, or even an author's employer.  In other words, their interests and needs have equal weight, when we decide which course of action is best.
fi: Olen olettanut, että ohjelmiston käyttäjä on yhtä tärkeä kuin ohjelmiston tekijä, jopa yhtä tärkeä kuin ohjelmiston tekijän työnantaja. Toisin sanoen käyttäjien, tekijöiden ja työnantajien tarpeilla ja toiveilla on yhtä suuri painoarvo valitessamme parasta toimintamallia.

note: type: Content of: <div><p>
en: This premise is not universally accepted.  Many maintain that an author's employer is fundamentally more important than anyone else.  They say, for example, that the purpose of having owners of software is to give the author's employer the advantage he deserves&mdash;regardless of how this may affect the public.
fi: Tämä oletus ei ole yleisesti hyväksytty. Monien mielestä ohjelmiston tekijän työnantaja on ratkaisevasti tärkeämpi taho kuin muut. Heidän oletuksensa mukaan ohjelmiston omistamisen tarkoitus on antaa tekijän työnantajalle etu, jonka työnantaja ansaitsee – täysin riippumatta omistajuuden vaikutuksista yhteiskunnalle.

note: type: Content of: <div><p>
en: It is no use trying to prove or disprove these premises.  Proof requires shared premises.  So most of what I have to say is addressed only to those who share the premises I use, or at least are interested in what their consequences are.  For those who believe that the owners are more important than everyone else, this paper is simply irrelevant.
fi: Ei kannata yrittää todistaa tai kumota näitä oletuksia. Argumentointi edellyttää yksimielisyyttä oletuksista. Niinpä suurin osa sanomastani puhuttelee vain heitä, jotka jakavat oletukseni tai ovat ainakin kiinnostuneet oletusteni seurauksista. Heille, joiden mielestä omistajat ovat tärkeämpiä kuin kukaan muu, tämä kirjoitus on yksinkertaisesti merkityksetön.

note: type: Content of: <div><p>
en: But why would a large number of Americans accept a premise that elevates certain people in importance above everyone else? Partly because of the belief that this premise is part of the legal traditions of American society.  Some people feel that doubting the premise means challenging the basis of society.
fi: Mutta miksi suuri osa amerikkalaisista hyväksyy oletuksen, joka asettaa tietyn ihmisryhmän kaikkien muiden yläpuolelle? Osittain siksi, että he kuvittelevat, että tämä oletus on osa amerikkalaisen yhteiskunnan oikeusperinnettä. Joidenkin mielestä oletuksen kiistäminen horjuttaa yhteiskunnan perusteita.

note: type: Content of: <div><p>
en: It is important for these people to know that this premise is not part of our legal tradition.  It never has been.
fi: Näiden ihmisten on tärkeää tietää, että kyseinen oletus ei ole eikä ole koskaan ollutkaan osa oikeusperinnettämme.

note: type: Content of: <div><p>
en: Thus, the Constitution says that the purpose of copyright is to &ldquo;promote the Progress of Science and the useful Arts.&rdquo; The Supreme Court has elaborated on this, stating in <em>Fox Film v. Doyal</em> that &ldquo;The sole interest of the United States and the primary object in conferring the [copyright] monopoly lie in the general benefits derived by the public from the labors of authors.&rdquo;
fi: Yhdysvaltain perustuslaki sanoo, että tekijänoikeuden tarkoitus on "edistää tieteen ja taiteiden kehitystä". Korkein oikeus on tulkinnut (tapauksessa <em>Fox Film vastaan Doyal</em>) tätä seuraavasti: "Yhdysvaltain ainoa kiinnostus ja tekijälle annetun yksinoikeuden ainoa tarkoitus kohdistuu yleisön tekijöiden teoksista saamaan hyötyyn."

note: type: Content of: <div><p>
en: We are not required to agree with the Constitution or the Supreme Court.  (At one time, they both condoned slavery.)  So their positions do not disprove the owner supremacy premise.  But I hope that the awareness that this is a radical right-wing assumption rather than a traditionally recognized one will weaken its appeal.
fi: Meidän ei ole pakko olla samaa mieltä kuin perustuslaki tai korkein oikeus. (Yhteen aikaan molemmat hyväksyivät orjuuden.) Näin ollen perustuslain tai korkeimman oikeuden käsitykset eivät kumoa oletusta omistajuuden etusijasta. Toivon kuitenkin, että kun huomaamme, että oletus on pikemminkin radikaalin äärioikeistolainen kuin perinteisesti tunnustettu, sen houkutusvoima heikkenee.

note: type: Content of: <div><h3>
en: Conclusion
fi: Johtopäätös

note: type: Content of: <div><p>
en: We like to think that our society encourages helping your neighbor; but each time we reward someone for obstructionism, or admire them for the wealth they have gained in this way, we are sending the opposite message.
fi: Kuvittelemme, että yhteiskuntamme kannustaa lähimmäisen auttamiseen, mutta joka kerta kun palkitsemme jakamisen estämisen tai ihailemme tällä tavoin hankittua varallisuutta, annamme itsestämme päinvastaisen kuvan.

note: type: Content of: <div><p>
en: Software hoarding is one form of our general willingness to disregard the welfare of society for personal gain.  We can trace this disregard from Ronald Reagan to Dick Cheney, from Exxon to Enron, from failing banks to failing schools.  We can measure it with the size of the homeless population and the prison population.  The antisocial spirit feeds on itself, because the more we see that other people will not help us, the more it seems futile to help them.  Thus society decays into a jungle.
fi: Ohjelmistojen rajoittaminen on yksi muoto tavastamme laiminlyödä yhteisön hyvä henkilökohtaisen edun nimissä. Voimme jäljittää tämän laiminlyönnin kulkua Ronald Reaganista Dick Cheneyhin, Exxonista Enroniin, epäonnistuvista pankeista epäonnistuviin kouluihin. Laiminlyönnin määrää voidaan mitata kodittomien ja vankien määrällä. Yhteisöllisyyden vastainen ilmapiiri ruokkii itseään, sillä mitä useammin huomaamme toisten laiminlyövän meidän auttamisemme, sitä turhemmalta tuntuu heitä auttaa. Näin yhteiskunta rappeutuu viidakoksi.

note: type: Content of: <div><p>
en: If we don't want to live in a jungle, we must change our attitudes.  We must start sending the message that a good citizen is one who cooperates when appropriate, not one who is successful at taking from others.  I hope that the free software movement will contribute to this: at least in one area, we will replace the jungle with a more efficient system which encourages and runs on voluntary cooperation.
fi: Jos emme halua asua viidakossa, meidän on muutettava asenteitamme. Meidän on osoitettava, että pidämme hyvänä kansalaisena häntä, joka tarvittaessa tekee yhteistyötä, emme häntä, joka menestyksekkäästi ottaa toisilta. Toivon että liike vapaiden ohjelmistojen puolesta vie tähän suuntaan: ainakin yhdellä alalla korvaamme viidakon tehokkaammalla, vapaaehtoiseen yhteistyöhön kannustavalla ja perustuvalla järjestelmällä.

note: type: Content of: <div><h3>
en: Footnotes
fi: Viittet

note: type: Content of: <div><ol><li>
en: The word &ldquo;free&rdquo; in &ldquo;free software&rdquo; refers to freedom, not to price; the price paid for a copy of a free program may be zero, or small, or (rarely) quite large.
fi: Sana "vapaa" ilmaisussa "vapaa ohjelmisto" viittaa vapauteen, ei hintaan. Vapaasta ohjelmistosta maksettu hinta voi olla nolla tai pieni tai (toisinaan) sangen suuri.

note: type: Content of: <div><ol><li>
en: The issues of pollution and traffic congestion do not alter this conclusion.  If we wish to make driving more expensive to discourage driving in general, it is disadvantageous to do this using toll booths, which contribute to both pollution and congestion.  A tax on gasoline is much better.  Likewise, a desire to enhance safety by limiting maximum speed is not relevant; a free-access road enhances the average speed by avoiding stops and delays, for any given speed limit.
fi: Kysymykset saastumisesta tai ruuhkista eivät muuta johtopäätöstä. Jos haluamme tehdä ajamisesta kalliimpaa, jotta autolla ajettaisiin vähemmän, ei kannata käyttää tullimaksuja, sillä niiden periminen lisää saastumista ja ruuhkia. Polttoainevero on paljon tehokkaampi menetelmä. Samaan tapaan halu parantaa turvallisuutta laskemalla suurinta sallittua nopeutta on irrelevantti argumenttimme kannalta; vapaa tie nostaa keskimääräistä nopeutta – koska tullia varten ei tarvitse pysähtyä – suurimmasta sallitusta nopeudesta riippumatta.

note: type: Content of: <div><ol><li>
en: One might regard a particular computer program as a harmful thing that should not be available at all, like the Lotus Marketplace database of personal information, which was withdrawn from sale due to public disapproval.  Most of what I say does not apply to this case, but it makes little sense to argue for having an owner on the grounds that the owner will make the program less available.  The owner will not make it <em>completely</em> unavailable, as one would wish in the case of a program whose use is considered destructive.
fi: Jotakin tiettyä ohjelmistoa voidaan pitää niin vahingollisena, ettei sen pitäisi olla lainkaan saatavilla, esimerkkinä Lotus Marketplace –tietokantaohjelma, joka vedettiin markkinoilta julkisen paheksunnan vuoksi. Suurinta osaa argumentistani ei voida soveltaa tähän tapaukseen, mutta toisaalta ei ole juurikaan järkeä väittää, että ohjelmistoilla pitäisi olla omistaja, jotta omistaja vaikeuttaisi niiden saatavuutta. Omistaja ei vedä ohjelmistoa markkinoilta <em>täysin</em>, kuten olisi toivottavaa tapauksessa, jossa ohjelman käyttöä pidetään tuhoisana.

note: type: Content of: <div><div><p>
en: Please send general FSF &amp; GNU inquiries to <a href="mailto:gnu@gnu.org">&lt;gnu@gnu.org&gt;</a>.  There are also <a href="/contact/">other ways to contact</a> the FSF.  Broken links and other corrections or suggestions can be sent to <a href="mailto:webmasters@gnu.org">&lt;webmasters@gnu.org&gt;</a>.
fi: Ole hyvä ja lähetä FSF &amp; GNU -kyselyt osoitteeseen <a href="mailto:gnu@gnu.org">&lt;gnu@gnu.org&gt;</a>. On myös muita tapoja <a href="/contact/">saada yhteys</a> FSF:ään. Lähetä ilmoitukset toimimattomista  linkeistä ja muut korjaukset (tai ehdotukset) osoitteeseen <a href="mailto:webmasters@gnu.org">&lt;webmasters@gnu.org&gt;</a>.

note: type: Content of: <div><p>
en: This page is licensed under a <a rel="license" href="http://creativecommons.org/licenses/by-nd/4.0/">Creative Commons Attribution-NoDerivatives 4.0 International License</a>.
fi: Tämä sivu on julkaistu <a rel="license" href="http://creativecommons.org/licenses/by-nd/4.0/">Creative Commons Nimeä-EiMuutoksia 4.0-kansainvälisen lisenssin alla.</a>

note: TRANSLATORS: Use space (SPC) as msgstr if you don't want credits. type: Content of: <div><div>
en: *GNUN-SLOT: TRANSLATOR'S CREDITS*
fi: <b>Suomentanut</b> Pyry.

note: timestamp start type: Content of: <div><p>
en: Updated:
fi: Päivitetty:
